Opdateret materiale	Dato:	08.07.2011	Bilag	3.7	Version:	4.00 (Baseline)

Bilag 3.7
Regler og parameterstyret data i DMI
Debitormotor (DM) 2009

1.	Indledning	4

2.	Regler i DMI	5

2.1.	Matricer/Kataloger og Beslutningstræer	5

2.1.1.	Afskrivningsårsager	5

2.1.2.	Fordringstype_Fradragsret	5

2.1.3.	Fordringstype_Renteregel	5

2.1.4.	Fordringstype_Udbetalingstyper	5

2.1.5.	Gebyr_Omkostning – DMI	5

2.1.6.	Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning	5

2.1.7.	Katalog over Ændring_Annullering af stop	5

2.1.8.	Omfordelings- og udbetalingsårsager	6

2.1.9.	Fordringstype_Dækningsrækkefølge	6

2.1.10.	Fordringstype_Oprettelses_gebyr	6

2.1.11.	Fordringstype_Regnskabsgruppering	6

2.1.12.	Myndighed_Udbetalingstype	6

2.1.13.	Årsag_returneringsregel	6

2.1.14.	EFI FIFO fordring v1	6

2.1.15.	EFI FIFO v1	6

2.1.16.	Dækningsrækkefølge v1 2	7

2.1.17.	Fordringstyper_primær liste	7

2.1.18.	Beslutningstræ til Fordringstype_Udbetalingstype	7

2.1.19.	Beslutningstræer til verificering af transport	7

2.1.20.	Katalog over begrundelser for sikkerhedshæftelse	7

2.1.21.	Katalog over begrundelser ved verificering af transport	7

2.2.	Parameter i DMI	8

2.2.1.	Afdrage de samlende fordringer over x måneder	8

2.2.2.	Afdragsperiode overstiger x år	8

2.2.3.	Mindste afdrag pr. måned skal være over X kr.	8

2.2.4.	Antal dage der skal være forinden første betalingsdato	9

2.2.5.	Antal dage fra udsendelse til først mulig forventet indbetaling	9

2.2.6.	Betalingsfrist = x dage fra udsendelse af rykker	9

2.2.7.	Betalingsordning over x måneder	9

2.2.8.	Beløb mindre end x kr. UDGÅR – 2.2.18 BENYTTES	10

2.2.9.	Beløbet skal være større end x kr.	10

2.2.10.	Indbetaling ligge x dag før den afregnes	10

2.2.11.	indbetaling ligge y dage når det drejer sig om PBS	11

2.2.12.	Fradragsberettigede renter, der påløber i x antal indkomstår	11

2.2.13.	Frekvens for FødevareErhvervListe	11

2.2.14.	Gyldighed på indbetalingskort	12

2.2.15.	Overskredet SRB = misligholdelse ændret 9.12.2010	12

2.2.16.	Påmind kunde om betaling	12

2.2.17.	Rentegodtgørelsessats	12

2.2.18.	Udbetalinger mindre end eller lig med x kr.	12

2.2.19.	Udbetalinger større end eller lig med x kr.	13

2.2.20.	Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.	13

2.2.21.	Fordring under x kr. skal ikke indgå i forbindelse med modregning.	13

2.2.22.	Modregningsmodel for FødevareErhverv(FERV)	14

2.2.23.	Automatisk skift af hæftelse fra reel til potentiel	14

2.2.24.	Verificering af restbeløb på transport/udlæg over x kr.	14

2.2.25.	Verificering af restbeløb ved indfrielse af transport/udlæg ved modregning	14

2.2.26.	Verificering af transport/udlæg som er registreret med fiktivt beløb	15

2.2.27.	Verificering af transport/udlæg som er over x måneder	15

2.2.28.	Arkiver indfriede fordringer	15

2.29 Overskredet SRB = misligholdelse Ny 9.12.2010

2.30 Opret rykkergebyr Ny 9.12.2010

2.3.	Regler	16

2.3.1.	Dækningsrækkefølge	16

2.3.2.	Gebyrregel DMI	39

2.3.3.	Hæftelsesformer	40

2.3.4.	Renteberegningsregel	48

2.3.5.	Gebyrregel DMI	50

2.3.6.	Hæftelsesformer	51

2.3.7.	Renteberegningsregel	59

2.3.8.	Ydelsestyper i NemKonto	61

Indledning

Dette bilag indeholder en oversigt over DMIs regler og parameterstyret data, som er udtrykt i matricer/kataloger, beskrivelser, parametre og beslutningstræer. SKAT skal kunne ændre regler og parametre løbende grundet lovændringer og ændringer i SKATs strategi for inddrivelse. Det stiller krav til en fleksibel administration af reglerne.

Bilaget er opbygget, så hvert afsnit omhandler en regel eller har en henvisning til en matrice eller et beslutningstræ. De henviste dokumenter er at finde i underbilag hertil.

Matricer angiver de dimensioner, der skal kunne håndteres i løsningen, mens indholdet af matricerne færdiggøres som resultat af designfasen. En matrice lister for eksempel alle fordringer og hvilke informationer der kan/skal lagres på fordringerne.

Beslutningstræer understøtter beskrivelsen for dækningsrækkefølgebeskrivelsen og kompleksiteten herfor.

Regler i DMI

Matricer/Kataloger og Beslutningstræer

Matricerne er beskrevet under de forskellig afsnit og ligger i underbilag til dette katalog.

Afskrivningsårsager

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til afskrivning, samt årsagskoder. Der skal ud fra hver foruddefineret tekst være mulighed for uddybning. Der skal endvidere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til katalog for Bilag 3.7.1_Afskrivningsårsager.

Fordringstype_Fradragsret

Denne matrix indeholder regler for hvilke fordringstyper, der er fradragsret for.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.2_Fordringstype_Fradragsret

Fordringstype_Renteregel

Matrix for hvilken renteregel der kan gælde for hvilke fordringstype.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.3_Fordringstype_Renteregel

Fordringstype_Udbetalingstyper

Denne matrice fortæller hvilke fordringstyper, der må dækkes af hvilke myndighedsudbetalingstyper.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.4_Fordringstype_Udbetalingstyper

Gebyr_Omkostning – DMI

Denne matrix er en oversigt over, hvilke gebyrer og omkostninger som kan pålignes. Listen er ikke udtømmende

Der henvises til katalog Bilag 3.7.5_Gebyr_Omkostning - DMI

Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til Stop/fritagelse for modregning. Der skal ud fra hver foruddefineret tekst være mulighed for uddybning. Der skal endvidere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til Bilag 3.7.6_Katalog over begrundelser for stop/fritagelse for modregning

Katalog over Ændring_Annullering af stop

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til ændring/annullering af stop. Der skal ud fra hver foruddefineret tekst være mulighed for uddybning. Der skal endvidere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til Bilag 3.7.7_Katalog over Ændring_Annullering af stop

Omfordelings- og udbetalingsårsager

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til omposter fordel og udbetaling. Der skal ydermere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til katalog for Bilag 3.7.8_Omfordelings- og udbetalingsårsager

Fordringstype_Dækningsrækkefølge

Denne matrix viser hvilken klasse en fordring har.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.9_Fordringstype_Dækningsrækkefølge

Fordringstype_Oprettelses_gebyr

Denne matrix viser hvilke fordringer der skal have et oprettelsesgebyr.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.10_Fordringstype_Oprettelses_gebyr

Fordringstype_Regnskabsgruppering

Forbindelse med korrekt regnskabsaflæggelse af DMI fordringer, skelnes der mellem forskellige grupperinger af fordringstyper. Der henvises til Bilag 3.25 Regnskab for uddybning af regnskabsmæssige krav samt use cases vedr. Regnskab.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.11_Fordringstype_Regnskabsgruppering

Myndighed_Udbetalingstype

For visse af myndighedsudbetalingstyperne gælder der at disse kun må anvendes til intern modregning (type A). Dette angives i nedenstående styringsmatrix pr. udbetalingstype.

Herudover fortæller matricen om der er en udbetalingstype­specifik modregnings­begrænsning (i procent).

Listen er ikke udtømmende.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.12_Myndighed_Udbetalingstype

Endvidere fortæller matricen om et evt. restbeløb til udbetalinger undtaget godkendelse

Årsag_returneringsregel

Katalog viser hvordan renter og gebyrer skal håndteres når fordringshaver tilbagekalder sin fordring.

Der henvises til katalog Bilag 3.7.13_Årsag_returneringsregel

EFI FIFO fordring v1

Beslutningstræ der understøtter dækningsrækkefølgebeskrivelsen og kompleksiteten herfor

Der henvises til Bilag 3.7.14_EFI FIFO fordring v1

EFI FIFO v1

Beslutningstræ der understøtter dækningsrækkefølgebeskrivelsen og kompleksiteten herfor

Der henvises til Bilag 3.7.15_EFI FIFO v1

Dækningsrækkefølge v1 2

Beslutningstræ der understøtter dækningsrækkefølgebeskrivelsen og kompleksiteten herfor

Der henvises til Bilag 3.7.16_Dækningsrækkefølge v1 2

Obs: Beslutningstræet er under afklaringsfasen blevet præciseret ved CSC og findes i Funktionsgruppe Dækningsrækkefølge.

Fordringstyper_primær liste

Matricen viser fordringstyper i DMI, listen er dog ikke udtømmende.

Der henvises til katalog over Bilag 3.7.17_Fordringstyper_primær liste

Beslutningstræ til Fordringstype_Udbetalingstype

Beslutningstræ der understøtter om der kan ske modregning for en fordring i en udbetalingstype og om der skal være betalingsevne, før der kan modregnes, samt om der må modregnes til renter.

Der henvises over Bilag 3.7.18_Beslutningstræ til Fordringstype_Udbetalingstype

Beslutningstræer til verificering af transport

Beslutningstræer der understøtter hvornår der skal ske verificering af EFI når der kan ske modregning til en transport samt hvornår samt overvågning af om hvornår EFI skal verificere transportens fortsatte eksistens.

Beslutningstræerne er lavet ud fra parameterne 2.2.24 – 2.2.27

Der henvises over Bilag 3.7.19_Beslutningstræer til verificering af transport

Katalog over begrundelser for sikkerhedshæftelse

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til ændring af et subsidiært reelt hæftelsesforhold til sikkerhedshæftelse.Der skal ydermere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til katalog over Bilag 3.7.20_Katalog over begrundelser for sikkerhedshæftelse

Katalog over begrundelser ved verificering af transport

Denne matrix giver nogle foruddefinerede årsager til verificering af en transport.Der skal ydermere være et fritekst felt, hvis årsagen ikke findes.(årsagslisten er ikke udtømmende)

Der henvises til katalog over Bilag 3.7.22_Katalog over begrundelser ved verificering af transport

Parameter i DMI

Afdrage de samlende fordringer over x måneder

Inddrivelse virksomhed og personer. Benyttes når afdragsperioden overstiger x antal måneder
Betalingsordning:	Antal måneder	Startdato:	Slutdato:
Afdragsperiode overstiger x måneder vedr. Inddrivelse Virksomhed	X måneder	31.12.9999
Afdragsperiode overstiger x måneder vedr. Inddrivelse Person	X måneder	31.12.9999

Afdragsperiode overstiger x år UDGÅET (I STEDET BRUGES 2.2.3)

Inddrivelse virksomhed og person. Benyttes når afdragsperioden overstiger x antal år.
Betalingsordning:	Antal år	Startdato:	Slutdato:
Afdragsperiode overstiger x år vedr. Inddrivelse Virksomhed	X år	31.12.9999
Afdragsperiode overstiger x år vedr. Inddrivelse Person	X år	31.12.9999

Mindste afdrag pr. måned skal være over X kr.(ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over mindste grænse for afdragets størrelse, således at der f.eks. ikke dannes betalingsordninger på 50 kr.
Betalingsordning:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Mindste afdrag pr. måned skal være over X kr.	X kr.	31.12.9999

Antal dage der skal være forinden første betalingsdato (OK 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over hvor mange dage der skal gå forud før 1. betalingsfrist.
Betalingsordning:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Antal dage der skal være forinden første betalingsdato	X dage

Antal dage fra udsendelse til først mulig forventet indbetaling (general ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over hvor mange dage der forventes at gå fra meddelelse om f.eks. betalingsordning 1. rate til den dato DMI forventer, er den første dag kunde har mulighed for at betale. Renten simuleres og ligges til fordringssaldo ved beregning af rate.
Rentesimulering:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Antal dage fra udsendelse til først mulig forventet indbetaling	X dage

Betalingsfrist = x dage fra udsendelse af rykker (ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over hvilken Sidste Rettidige Betalingsdato løsningen skal opsætte på rykker.
Betalingsordning:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Betalingsfrist = x dage fra udsendelse af rykker	X dage

Betalingsordning over x måneder (ok 7.7.2011)

Parameterstyring over hvor mange måneder SKAT ønsker at yde afdragsordninger over.
Betalingsordning:	Antal måneder	Startdato:	Slutdato:
Betalingsordning over x måneder Vedr. Inddrivelse virksomhed	X måneder	31.12.9999
Betalingsordning over x måneder Vedr. Inddrivelse personer	X måneder	31.12.9999

Beløb mindre end x kr. UDGÅR – 2.2.18 BENYTTES

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over godkendelsesgrænse således at beløb mindre end x kr. kommer på en opgavekø, hvor der kan ske massegodkendelse.
Godkendelsesgrænse ved udbetaling:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Beløb mindre end x kr.	X kr.

Beløbet skal være større end x kr.

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over beløbsgrænse som skal være større end x kr. (parameterstyret) før vi udbetaler. Hvis beløbet ikke er større forbliver beløbet på kontoen. Hvis beløbet er større, gennemløber beløbet den videre procedure vedrørende udbetaling.
Udbetalingsgrænse	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Beløbet skal være større end x kr.	X kr.

Indbetaling ligge x dag før den afregnes

Parameterstyring over hvor mange dage en indbetaling skal afvente hos SKAT før den udbetales
Indbetaling:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Indbetaling ligge x dag før den afregnes, når det drejer sig om kort-indbetaling	X dage
Indbetaling ligge x dag før den afregnes, når det drejer sig om check	X dage

indbetaling ligge y dage når det drejer sig om PBS

Parameterstyring over hvor mange dage en indbetaling skal afvente hos SKAT før den udbetales
indbetaling:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
indbetaling ligge y dage når det drejer sig om PBS	Y dage

Fradragsberettigede renter, der påløber i x antal indkomstår

Benyttes når samlede fordringer inkl. Renter overstiger X kr. Så skal kunden ikke oplyses om, hvor mange renter der påløber. Der skal alene oplyses om, hvor mange fradragsberettigede renter der påløber i x antal indkomstår (parameterstyret) fremadrettet.
Betalingsordning:
Fradragsberettigede renter der påløber i x antal indkomstår	X år
Fradragsberettigede renter der påløber i x antal indkomstår	X år

Frekvens for FødevareErhvervListe

Parameterstyring over hvor tit FødevareErhverv overfører løbende nye og slettede kunder.
FødevareErhvervListe:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Frekvens for FødevareErhvervListe	X dage

Gyldighed på indbetalingskort 01.07.2011 - tilføjet tekst i beskrivelsen

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring af hvor længe en dækning på et girokort er gældende før indbetaling indgår i normal dækningsrækkefølge ( gælder ikke for indbetalinger vedr. betalingsordning)
Indbetalingskort:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Gyldighed på indbetalingskort	X dage

Overskredet SRB = misligholdelse UDGÅR 9.12.2010– NY NEDENUNDER.

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over antal dage mellem Sidste Rettidige Betaling og hændelse om misligholdelse
Misligholdelse:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Overskredet SRB = misligholdelse	X dage

ÆNDRET9.12.2010 TIL:

2.2.15. Overskredet SRB = misligholdelse (ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over antal dage mellem fra at Sidste Rettidige Betalingsdato for raten eller rykkeren er nået og ej betalt. Som resultat af misligholdelse sendes hændelsen EFIBetalingOrdningMisligholdt
Misligholdelse:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Overskredet SRB = misligholdelse	X dage
Overskredet SRB for rykker = misligholdelse	X dage

Påmind kunde om betaling (ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over antal dage mellem påmind kunde og Sidste Rettidige Betaling (herunder betalingsordning og rykker).
Forventet indbetaling:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Påmind kunde om betaling	X dage

Rentegodtgørelsessats

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring af sats på rentegodtgørelse
Rentegodtgørelse:	sats	Startdato:	Slutdato:
Rentegodtgørelsessats	Sats i %

Udbetalinger større end eller lig med x kr. skal til godkendelse - 23.06.2011 Ændret i navn og beskrivelsen

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over udbetalinger, dvs. udbetalinger større end eller lig med x kr. som skal sendes til godkendelse
Godkendelsesgrænse ved udbetaling:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Udbetalinger større end eller lig med x kr.	X kr.

Udbetalinger større end eller lig med x kr. skal til individuel godkendelse – 23.06.2011 ændret i navn

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over Store udbetalinger, dvs. udbetalinger større end eller lig med x kr. skal på en opgavekø, hvor de individuelt skal godkendes
Godkendelsesgrænse ved udbetaling:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Udbetalinger større end eller lig med x kr.	X kr.

Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.

Parameterstyring over overskydende skatter (efter modregning til som ikke er mindre end x kr. skal på en opgavekø til EFI, idet DMI ikke kan gennemfører modregning ud fra registreret hæftelsesoplysninger
Grænse for overskydende skat efter modregning til egne fordringer uden behandling i EFI:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Overskydende skat mindre end x kr.	X kr.

Fordring under x kr. skal ikke indgå i forbindelse med modregning. 23.06.2011 Ændret i beskrivelsen

Parameterstyring over fordringer til inddrivelse under x kr. som ikke skal indgå i forbindelse med gennemførsel af modregning
Grænse for fordringens størrelse i forbindelse med modregning	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Fordring under x kr.	X kr.

Modregningsmodel for FødevareErhverv(FERV) – 23.06.2011 UDGÅR

Parameterstyring for om der skal benyttes modregningsmodel, hvor der sker udveksling af kundeoplysninger, inden der kan ske modregning hos FERV
Valg af modregningsmodel:	Kundeoplysninger	Startdato:	Slutdato:
Skal model med udveksling af kundeoplysninger benyttes	JA/NEJ

Automatisk skift af hæftelse fra reel til potentiel

Parameterstyring for hvornår der skal ske automatisk skift af hæftelse fra reel til potentiel – vedr. den subsidiære hæftelse på personskatteområdet
Skift af hæftelse	Antal måneder	Startdato:	Slutdato:
Når der er gået x måneder fra startdatoen på den reelle hæftelse skal der ske ændring til potentiel hæftelse	X måneder

Verificering af restbeløb på transport/udlæg over x kr. 23.06.2011 Slettet en del af beskrivelsen

Parameterstyring for hvornår restbeløbet over x kr. på en transport/udlæg skal sendes til verificering hos EFI, hvis der er en gyldighedsdato, som er overskredet.
Verificering af transport/udlæg:	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Restbeløb på transport/udlæg over x kr. skal til EFI til verificering af restbeløb	X kr.

Verificering af restbeløb ved indfrielse af transport/udlæg ved modregning 23.06.2011 Slettet en del af beskrivelsen

Parameterstyring for om en transport/udlæg skal sendes til verificering hos EFI, når restbeløbet kan indfries. Skal ske for at få oplyst, om der er yderligere renter, som skal dækkes. Hvis der foreligger en aftale med rettighedshaveren om at opdatere saldoen, skal der ikke ske verificering hos EFI, medmindre gyldighedsdatoen er overskredet.
Verificering af transport/udlæg:	Til EFI	Startdato:	Slutdato:
Transport/udlæg skal til EFI til verificering af restbeløb	JA/NEJ

Verificering af transport/udlæg som er registreret med fiktivt beløb 23.06.2011 slettet en del af beskrivelsen

Parameterstyring for om en transport/udlæg skal sendes til verificering hos EFI, hvis den er indsendt uden beløb fra rettighedshaveren og er registreret i løsningen med et fiktivt beløb
Verificering af transport/udlæg:	Til EFI	Startdato:	Slutdato:
Transport/udlæg skal til EFI til verificering af beløb	JA/NEJ

Verificering af transport/udlæg som er over x måneder

Parameterstyring for om en transport/udlæg skal sendes til verificering hos EFI, hvis den er over x måneder fra korrektionsdatoen
Verificering af transport/udlæg:	Antal måneder	Startdato:	Slutdato:
Transport/udlæg skal til EFI til verificering af beløb	X måneder

Arkiver indfriede fordringer

Parameterstyring for hvornår DMI må arkivere indfriede fordringer. Dette for at give sagsbehandler mulighed for at få et overskueligt skærmbillede. Den skal have været i 0 i x måneder
Arkiver fordring	Antal måneder	Startdato:	Slutdato:
Fordring, som er gået i 0, kan arkiveres efter	X måneder

Ny, INDSAT 9.12.2010:

2.2.29 Opret rykkergebyr (ok 7.7.2011)

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over antal dage efter sidste Rettidige Betalingsdato er nået for raten er nået og til at der skal rykkergebyr oprettes
Opret rykkergebyr	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
X antal fra sidste rettidige betaling = opret rykkergebyr	X dage

Ny, INDSAT 9.12.2010:

2.2.30 Rykkerskrivelse modtaget af kunde

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring over forventet antal dage fra udsendelsen af rykkeren til kunden har rykkerskrivelsen
Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Kunden modtager rykker om X antal dage	X dage

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.31 Angivelse fra eIndkomst skal til manuelbehandling, hvis der et overskydende beløb efter dækning på over x kr.

Når der modtages en angivelse fra eIndkomst simulerer debitormotoren en dækning ud fra gældende regler. Er der herefter et overskydende beløb på over x kr., skal hele beløbet til manuel behandling i EFI.
Grænse for manuel behandling ved angivelse fra eIndkomst efter simuleret dækning	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Overskydende beløb over x kr.	X kr.

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.32 Overskydende beløb i forbindelse med særlig lønindeholdelse

Hvis der er et overskydende beløb på under x kr. må beløbet dække andre inddrivelsesfordringer
Grænse for om et overskydende beløb fra særlig lønindeholdelse må anvendes til andre inddrivelsesfordringer	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Overskydende beløb under x kr.	X kr.

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.33 Verificering af transport/udlæg i forbindelse med modregning

Parameterstyring for om transporter/udlæg skal verificeres i EFI inden gennemførsel af modregning. (Dette parameter bruges før de andre vedr. verificering ifb. med modregning, idet disse ikke kommer i anvendelse, hvis der vælges NEJ i dette parameter)
Verificering af transport/udlæg:	Til EFI	Startdato:	Slutdato:
Skal der ske verificering af transporter/udlæg i EFI inden gennemførsel af modregning	JA/NEJ

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.34 Fordringssaldo under x kr. skal ikke indgå i forbindelse med forespørgsel/kundelister

Parameterstyring over samlet fordringssaldo på fordringer (til inddrivelse, modregning og transporter/udlæg) under x kr. som ikke skal indgå i forbindelse med dannelse af kundelister til NemKonto eller vedr. forespørgsler vedr. overskydende beløb til udbetaling fra f.eks. SKATs egne systemer fordringer
Grænse for samlet fordrings størrelse i forbindelse med modregning	Antal kr.	Startdato:	Slutdato:
Samlet fordringssaldo under x kr.	X kr.

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.35 Forældelse af hæftelse er ved at indtræde

Parameterstyring for hvornår en hæftelse som er ved at forælde med markering HæftelseMåAfskrives=Nej skal til behandling i EFI
Forældelse af hæftelse:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
X dage før en hæftelse forældelse indtræder, skal den til EFI til behandling	X dage

Ny – Indsat 23.06.2011

2.2.36 Udløb af stop/rentefritagelse i forbindelse med bobehandling

Parameterstyring for hvornår et stop med årsag ” Bobehandling - Stop må ikke udløbe” eller en rentefritagelse med årsag ”Bobehandling – slutdato overvåges” skal til EFI for at vurdere om det må udløbe, skal forlænges eller have ny årsag
Udløb af stop/rentefritagelse:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Stop/rentefritagelse skal til EFI x dage før slutdatoen, hvis det er angivet at det ikke må udløbe/slutdato overvåges	X dage

Ny – Indsat 01.07.2011

2.2.37 Gyldighed på indbetalingskort vedr. betalingsordning

Inddrivelse virksomhed og personer. Parameterstyring af hvor længe en dækning på et girokort vedr. betalingsordning er gældende før indbetaling ikke placeres på betalingsordningen, men kan dække andre fordringer
Indbetalingskort:	Antal dage	Startdato:	Slutdato:
Gyldighed på indbetalingskort	X dage

Regler

Dækningsrækkefølge

Dette bilag er en beskrivelse af reglerne for hvordan modtagne betalinger skal kunne fordeles. Bilaget udtrykker altså den forretningsmæssige baggrund, og er ikke beskrevet ud fra en IT-tilgang. Tilbudsgiver skal derfor omsætte kravene i dette bilag til en IT-løsning, hvor der tages hensyn til snittet mellem DMI og EFI.

En dækningsrækkefølge er udtryk for hvordan en indbetaling skal fordeles mellem de fordringer som figurerer på en kundes konto. Dækningsrækkefølge på inddrivelsesområdet er beskrevet herunder. Der findes en hovedregel og flere undtagelser. Endeligt skal der henvises til bilag vedr. hæftelse som sammen med nærværende bilag giver et mere komplet billede af kompleksiteten.

Hovedreglen:

Hovedreglen for fordeling af betalinger er som følger:

1) Bøder der er tillagt afsoning

2) Underholdsbidrag omfattet af lov om opkrævning af underholdsbidrag.

3) Andre fordringer

Indenfor alle klasserne (1, 2 og 3) dækkes fordringerne efter FIFO-princippet, dvs., at den fordring der først er modtaget hos SKAT inddrivelse dækkes først.

Krav på inddrivelsesrenter dækkes forud for hovedstolen. Dvs. at inddrivelsesrenter på moms 1. kvartal 2005 dækkes forud for moms for 1. kvartal 2005.

Opkrævningsrenter der modtages fra en fordringshaver knytter sig til hovedstolen, de dækkes forud for inddrivelsesrenter. Opkrævningsrenten får samme klasse som hovedstolen har.

Oprettelsesgebyr for modtagelse af en fordring får klasse 3, dog skal det altid have relation til den fordring den er født af, dvs.:

Opkrævningsrenter	100 kr.

Inddrivelsesrenter	100 kr.

Moms 1. kvartal 2006	25.000 kr.

Oprettelsesgebyr	100 kr.

Gebyrer der tilskrives som følge af forskellige inddrivelsesskridt som fx rykker, indgår på samme måde i klasserne efter den dato gebyret er tilskrevet på kontoen. Gebyrerne hører under klasse 3 og indgår i dækningsrækkefølgen efter FIFO-princippet. Det gælder ligeledes for opkrævningsgebyrer som modtages fra fordringshaver.

Kunden har som hovedregel ikke adgang til at anvise beløb til betaling af en af flere restancer – øremærkningsprincippet – med mindre SKAT inddrivelse bestemmer andet efter anmodning og derved giver kunden lov til at fravige dækningsrækkefølgen.

Dækningsrækkefølgen kan ændres hvis der sker ændringer i loven og skal derved til enhver tid kunne rettes til. Antallet af klasser kan stige eller falde og der kan være fordringer der skifter klasse.

Indbetalinger skal altid registreres med den faktuelle indbetalingsdato, altså den dag restancen er indbetalt på fx posthuset, samt den dato hvor bogføringen er sket. Kontoen skal tage hensyn til, at der kan gå en eller flere dage før pengene bogføres på kontoen. Dvs. at kontoen skal kunne gå tilbage og ”se” hvordan kontoen så ud på indbetalingsdagen. Desuden skal der registreres betalingsmetode, fra hvem betalingen er modtaget, og som anført nedenfor, skal en evt. sammenhæng til en indsats registreres.

Der kan være flere inddrivelsesindsatser i gang på samme tid. Der vil ligeledes hele tiden kunne modtages nye fordringer indenfor alle klasser. Derfor skal kontoen hele tiden kunne holde styr på hvilke indsatser en fordring er omfattet af fx udlæg, betalingsordning og lønindeholdelse mv..

Eksempel kontooversigt og dækningsrækkefølge:

Kontooversigt viser hvordan de interne forhold mellem hovedstol, inddrivelsesrente, opkrævningsrente og oprettelsesgebyr er.

Klasse	Restanceart	Kr.	Modtaget den
1	Skattekontrollovsbøde	10.000	05.05.2006
1	Bøde	5.000	06.06.2006
2	Opkrævningsrenter	70
2	Inddrivelsesrenter	70
2	Underholdsbidrag (barn)	7.000	05.06.2006
2	Opkrævningsrenter	25
2	Inddrivelsesrenter	25
2	Underholdsbidrag (ægtefælle)	2.000	20.06.2006
3	Opkrævningsrenter	10
3	Inddrivelsesrenter	10
3	Renovation	500	01.05.2006
3	Oprettelsesgebyr, renovation	100
3	Oprettelsesgebyr, skattekontrollovsbøde	100	05.05.2006
3	Opkrævningsrenter	10
3	Inddrivelsesrenter	10
3	Spilleafgifter	1.000	15.05.2006
3	Oprettelsesgebyr, spilleafgift	100
3	Opkrævningsrenter	250
3	Inddrivelsesrenter	125
3	Moms 1. kvartal 2006	25.000	01 06.2006
3	Oprettelsesgebyr, moms 1. kvartal 2006	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	05.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, bøde	100	06.06.2006
3	Opkrævningsrenter	30
3	Inddrivelsesrenter	30
3	A-skat	3.000	15.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, A-skat	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	20.06.2006
3	Opkrævningsrenter	50
3	Inddrivelsesrenter	75
3	Personskat	1.500	17.07.2006
3	Oprettelsesgebyr, personskat	100
Samlet restance	56.690

Der indbetales den 19. juni 2006 33.480 kr. til restance kontoen og skal fordeles således:

Klasse	Restanceart	kr.(afskrevet beløb)	oprindelig modtaget den
1	Skattekontrollovsbøde	10.000	05.05.2006
1	Bøde	5.000	06.06.2006
2	Opkrævningsrenter, underholdsbidrag	70	05.06.2006
2	Inddrivelsesrenter, underholdsbidrag	70
2	Underholdsbidrag (barn)	7.000	05.06.2006
3	Opkrævningsrenter af renovation	10	01.05.2006
3	Inddrivelsesrenter af renovation	10
3	Renovation	500	01.05.2006
3	Oprettelsesgebyr	100
1	Oprettelsesgebyr, skattekontrollovsbøde	100	05.05.2006
3	Opkrævningsrenter af spilleafgifter	10	15.05.2006
3	Inddrivelsesrenter af spilleafgifter	10
3	Spilleafgifter	1.000	15.05.2006
3	Oprettelsesgebyr, spilleafgifter	100
3	Opkrævningsrenter af moms 1. kvt.	250	01.06.2006
3	Inddrivelsesrenter	125
3	Moms 1. kvt. 2006	9.125	01.06.2006

Ny kontooversigt vil herefter se således ud:

Klasse	Restanceart	Kr.	Modtaget den
2	Opkrævningsrenter	25
2	Inddrivelsesrenter	25
2	Underholdsbidrag (ægtefælle)	2.000	20.06.2006
3	Moms 1. kvartal 2006	15.875	01.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, Moms 1. kvt. 2006	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	05.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, bøde	100	06.06.2006
3	Opkrævningsrenter	30
3	Inddrivelsesrenter	30
3	A-skat	3.000	15.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, A-skat	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	20.06.2006
3	Opkrævningsrenter	50
3	Inddrivelsesrenter	75
3	Personskat	1.500	17.07.2006
3	Oprettelsesgebyr, personskat	100
Ny samlet restance	23.210

Undtagelser og fravigelser

Eksempel vedr. lønindeholdelse:

Den 25. juni 2006 varsles kunden om lønindeholdelse og den iværksættes den 9. juli 2006 vedr. de restancer der er markeret med et kryds i søjlen ”omfattet af lønindeholdelse”.

Der kan kun afskrives på restancer der er omfattet af en lønindeholdelse, eller hvis alle restancer omfattet af lønindeholdelsen er dækket, på restancer for hvilke der er lønindeholdelsesret.. Det fremgår af matrix ”Fordringstype_Udbetalingstyper” hvilke restancer der kan lønindeholdes.

Klasse	Restanceart	Kr.	Modtaget den	Omfattet af Lønindeholdelse
2	Opkrævningsrenter	70	X
2	Inddrivelsesrenter	70	X
2	Underholdsbidrag (barn)	7.000	05.06.2006	X
2	Opkrævningsrenter	25	X
2	Inddrivelsesrenter	25	X
2	Underholdsbidrag (ægtefælle)	2.000	20.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	10
3	Inddrivelsesrenter	10
3	Civilretlig fordring	1.000	30.04.2006
3	Oprettelsesgebyr, Civilretlig fordring	100
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Renovation	500	01.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Renovation	100	X
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Spilleafgifter	1.000	15.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Spilleafgifter	100	X
3	Opkrævningsrenter	250	X
3	Inddrivelsesrenter	125	X
3	Moms 1. kvartal 2006	25.000	01 06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Moms 1. kvt 2006	100	X
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	05.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	30	X
3	Inddrivelsesrenter	30	X
3	A-skat	3.000	15.06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, A-skat	100	X
3	Opkrævningsrenter	30
3	Inddrivelsesrenter	30
3	Civilretlig fordring	350	16.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, Civilretlig fordring	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	20.06.2006	X
3	Lønindeholdelsesgebyr	200	09.07.2006	X
3	Opkrævningsrenter	75	X
3	Inddrivelsesrenter	50	X
3	Personskat	1.500	17.07.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Personskat	100	X
Samlet restance	43.320

Eksempel på etablering af lønindeholdelse nr. 2 med bedre prioriteret restance:

Den 10. juli 2006 modtages en bøde til inddrivelse, der bliver den 20. juli 2006 truffet afgørelse om, at bøden skal indgå i den eksisterende lønindeholdelse. Dvs. at bøde nu får prioritetsstilling som nummer 1 i dækningsrækkefølgen, da bøden har klasse 1.

Klasse	Restanceart	Kr.	Modtaget den	Omfattet af Lønindeholdelse
1	Skattekontrollovsbøde	10.000	10.07.2006	X
2	Inddrivelsesrenter	70	X
2	Opkrævningsrenter	70	X
2	Underholdsbidrag (barn)	7.000	05.06.2006	X
2	Opkrævningsrenter	25	X
2	Inddrivelsesrenter	25	X
2	Underholdsbidrag (ægtefælle)	2.000	20.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	10
3	Inddrivelsesrenter	10
3	Civilretlig fordring	1.000	30.04.2006
3	Oprettelsesgebyr, civilretlig fordring	100
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Renovation	500	01.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr	100	X
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Spilleafgifter	1.000	15.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr	100	X
3	Opkrævningsrenter	250	X
3	Inddrivelsesrenter	125	X
3	Moms 1. kvartal 2006	25.000	01 06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr	100	X
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	05.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	30	X
3	Inddrivelsesrenter	30	X
3	A-skat	3.000	15.06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr	100	X
3	Opkrævningsrenter	30
3	Inddrivelsesrenter	30
3	Civilretlig fordring	350	16.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, civilretlig fordring	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag	100	20.06.2006	X
3	Lønindeholdelsesgebyr	200	09.07.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, skattekontrollovsbøde	100	10.07.2006	X
3	Opkrævningsrenter	75	X
3	Inddrivelsesrenter	50	X
3	Personskat	1.500	17.07.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Personskat	100	X
Samlet restance	53.420

Eksempel vedr. udlæg:

Der er foretaget udlæg i løsøre den 2.7. 2006, udlægget omfatter de restancer der er markeret med et kryds i søjlen ”omfattet af udlæg”, der indgås en betalingsordning som misligholdes og derfor sælges løsøret på tvangsauktion. Der kommer 15.000 kr. i provenu for salget af løsøret og ligesom med ovenstående lønindeholdelse, må disse kun anvendes på restancer der var omfattet af udlægget i løsøret. De restancer der er omfattet af udlægget dækkes efter klasse og FIFO-princippet.

Klasse	Restanceart	Kr.	Modtaget den	Omfattet af udlæg
1	Bøde	5.000	06.06.2006	X
2	Opkrævningsrenter	70	X
2	Inddrivelsesrenter	70	X
2	Underholdsbidrag (barn)	7.000	05.06.2006	X
2	Opkrævningsrenter	25	X
2	Inddrivelsesrenter	25	X
2	Underholdsbidrag (ægtef.)	2.000	20.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	10
3	Inddrivelsesrenter	10
3	Civilretlig fordring	1.000	30.04.2006
3	Oprettelsesgebyr, Civilretlig fordring	100
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Renovation	500	01.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Renovation	100	X
3	Oprettelsesgebyr, Skattekontrollovsbøde	100	05.05.2006	X
3	Opkrævningsrenter	10	X
3	Inddrivelsesrenter	10	X
3	Spilleafgifter	1.000	15.05.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Spilleafgifter	100	X
3	Opkrævningsrenter	250	X
3	Inddrivelsesrenter	125	X
3	Moms 1. kvt. 2006	25.000	01 06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, Moms 1. kvt. 2006	100	X
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag (Barn)	100	05.06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, bøde	100	06.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	30	X
3	Inddrivelsesrenter	30	X
3	A-skat	3.000	15.06.2006	X
3	Oprettelsesgebyr, A-skat	100	X
3	Opkrævningsrenter	30
3	Inddrivelsesrenter	30
3	Civilretlig fordring	350	16.06.2006
3	Oprettelsesgebyr, Civilretlig fordring	100
3	Oprettelsesgebyr, underholdsbidrag (ægtef)	100	20.06.2006	X
3	Tilsigelsesgebyr	250	24.06.2006	X
3	Opkrævningsrenter	75
3	Inddrivelsesrenter	50
3	Personskat	1.500	17.07.2006
3	Oprettelsesgebyr, Personskat	100
Samlet restance	58.570

Indsatser:

For alle indsatser der igangsættes og gennemføres, skal løsningen holde styr på hvilke(n) restance(r), der er omfattet af den pågældende indsats, således en betaling kan fordeles direkte og korrekt på plads. Det skyldes at en indsats ikke altid omfatter samtlige restancer, da ikke alle restancer kan inddrives på samme måde eller der er restancer, der er modtaget senere end den igangværende eller gennemførte indsats.

For indsatsen lønindeholdelse gælder der, at hvis der modtages for meget ved afregning via e-indkomst, kan det overskydende beløb anvendes til restancer, der kunne være truffet afgørelse om lønindeholdelse på. Er der således restance(r), som ikke er sendt til lønindeholdelse, idet de(n) er under grænsen jf. matrix ”Indsatstype_Minimumsbeløb”(matrix i EFI, som ikke benyttes af DMI) eller endnu ikke er blevet omfattet af indsatsen lønindeholdelse, kan restancen dækkes af det overskydende beløb.

Jf. § 10, stk. 7 i lov om inddrivelse af gæld til det offentlige

Uddrag af loven:

§ 10 Stk. 7. Told- og skatteforvaltningen opgør de indeholdte beløb efter denne bestemmelse og sender dem til Det Fælles Lønindeholdelsesregister. Er der indeholdt mere efter denne bestemmelse, end hvad der er nødvendigt til dækning af de i stk. 1 nævnte beløb, kan det overskydende beløb anvendes til dækning af andre restancer, for hvilke der kunne være truffet afgørelse om lønindeholdelse efter stk. 1. Skatteministeren fastsætter nærmere regler om opgørelser efter 1. pkt.

Som det fremgår af kravspecifikationen, kan restancerne til- og fravælges i vores use cases. Det er således kun de restancer, som er valgt til tilsigelsen, betalingsordningen, rykkeren mv., der skal dækkes, såfremt der indbetales på det indbetalingskort, der medsendes brevet.

Hvis en restant indbetaler på et udefinerbart indbetalingskort, dvs. et indbetalingskort der ikke tilknytter sig til en indsats, skal hovedreglen om dækningsrækkefølge anvendes, som vist i første eksempel.

Indbetaling med OCR-linie

En indbetaling med ocr-linie er øremærket til at dække de fordringer der er omfattet af en given indsats, eksempelvis en rykker, en tilsigelse eller en indbetaling på en afdragsordning.

Indbetalinger fra eIndkomst (lønindeholdelse)

En angivelse fra eIndkomst sendes til DMI fra EFI. Angivelsen anvendes alene til dækning af fordringer der er omfattet af indsatsen lønindeholdelse.

Angivelsen fra EFI betragtes som en indbetaling.. Eindkomst sender alene meddelelse til EFI om hvad der er lønindeholdt. De fysiske penge skal arbejdsgiveren indbetale via sin A-skat. For at simplificere løsningen har SKAT valgt at separere relationen mellem de fysiske penge og betalingsmeddelelserne fra eIndkomst. Betalingsmeddelelsen behandles derfor på lige fod med en indbetaling i forhold til at nedskrive kundens fordringer, men modposteres herefter på en udgiftskonto. Forholdet er nærmere beskrevet under regnskabsreglerne, og vil formentlig blive helt eller delvist genanvendt i forbindelse med modregning.

Hvis alle fordringer under indsatsen lønindeholdelse er betalt og der er et overskydende beløb, anvendes dette beløb til dækning af fordringer for hvilke der kunne være sendt lønindeholdelse jf. matrix fordringstype_udbetalingstyper.

Er der alene fordringer som ikke kan lønindeholdes, udbetales det overskydende beløb til kunden.

Stop for udligning:

Der kan indberettes et stop for udligning på en kundes fordringer eller på en/flere af kundes fordringer. Ved indberetning af stoppet skal der indberettes en start – og en slutdato for stoppet samt en begrundelse herfor jf. ”Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning”

Ved ændring af stoppet skal det være muligt, at tilføje flere/slette fordringer til/fra stoppet og/ eller ændre i slutdatoen. Ved annullering indsættes en ny slutdato. Der skal indberettes en begrundelse for ændringen/annulleringen jf. ”Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning”

Der skal være muligt at opsætte, at sagsbehandleren skal have vist indberetningen for at acceptere/afvise indberetningen.

Når stoppet udløber (slutdatoen er nået), skal DMI hvis der er flag for bobehandling sende besked til EFI om manuel behandling. EFI skal herefter enten give besked om at stoppet må udløbe eller forlænge stoppet.

Bobehandling:

Når kunder omfattes af bobehandling ændres dækningsrækkefølgereglerne sig væsentligt. Herunder er beskrevet nogle hovedregler for de enkelte bobehandlingsformer, samt hvilke betydning det har for løsningens funktionalitet.

Bobehandling i relation til inddrivelse:

Kommer en kunde under bobehandling, fraviges hovedreglerne for dækningsrækkefølge. I stedet skal beløb fordeles efter de regler, som gælder inden for det konkrete bobehandlingsområde.

Da bobehandling betragtes som en indsats i EFI, gælder det også her, at der skal holdes styr på, hvilke fordringer der er omfattet af en given bobehandlingsindsats.

Når en kunde kommer under bobehandling skal både den automatiske dækningsprocedure (herunder den fastsatte dækningsrækkefølge) og den almindelige modregningsprocedure stoppes. Det betyder i realiteten, at alle former for betalinger skal placeres manuelt af bobehandleren. Det er dog modificeret nedenfor, da der er situationer, hvor betalinger på bobehandlingsområdet kan placeres.

For alle bobehandlingstyper gælder det, at kreditor ved boets afslutning modtager en dividendeprocent, der skal fordeles forholdsmæssigt på de fordringer der er anmeldt.

Herefter vil den/de fordringer, som fortsat består, enten skulle slettes som endelig afskrevet eller genoptages til almindelig inddrivelse.

Er der tale om gældssaneringer og akkorder kan dividenden enten betales som et engangsbeløb eller i rater over en 3- eller 5-årig periode. I begge situationer skal dividenden fordeles forholdsmæssigt på de fordringer, der er omfattet af gældssaneringen/akkorden.

Betales dividenden i rater skal løsningen overvåge at de enkelte rater betales til tiden. Dette er som et led i bobehandlingsprocessen, forudsat løst efter samme principper som en betalingsordning. Dvs. at raterne oprettes som en betalingsordning med angivelse af de enkelte raters forfaldstidspunkt. Der udskrives dog kun sjældent opkrævninger af de enkelte rater.

For mange af bobehandlingstyperne gælder det, at der er et tidspunkt som regulerer, om en fordring er omfattet af bobehandlingen. Dermed også sagt, at fordringer som ligger efter det tidsrum, ikke er omfattet af bobehandling, hvorfor de skal indgå i den normale sagsgang.

Baggrundsregler for konkurs

Kunder, hvis fordringer er omfattet af en konkurs, skal afskrives efter en særlig ”klasseinddeling” benævnt konkursorden. Den dividende, som meddeles fra skifteretten, vil derfor blive anvendt til afskrivning af fordringer inden for nedennævnte ”klasser”.

Fordringerne, som er anmeldt i konkursboet, inddeles i ”klasser” ud fra hvornår fordringen er stiftet.

Massekrav dækkes i lige forhold forud for al anden gæld i konkursboet og er f. eks omkostninger ved konkursens indtræden, f.eks. advokatsalær.

Fortrinsberettigede krav, er krav på f. eks rimelige omkostninger ved forsøg på at tilvejebringe en samlet ordning på kundens økonomiske forhold.

Privilegerede krav dækkes i lige forhold og er f.eks. krav på løn og andet vederlag for arbejde i kundens tjeneste, som er forfaldent i tidsrummet fra 6 måneder før fristdagen indtil konkursdekretets afsigelse.

Simple krav dækkes i lige forhold og er f. eks skyldige skatte- og afgiftsbeløb mv., der er opstået før fristdagen. Det betyder, at skyldige moms- og afgiftsbeløb mv., der er stiftet i tiden indtil skifteretten modtog anmeldelse om konkurs.

Efterstillede krav dækkes i lige forhold når alle andre fordringer er dækket i nedennævnte rækkefølge og er:

Krav på renter, som er påløbet efter konkursdekretets afsigelse.. Under denne bestemmelse falder krav på renter af privilegerede og simple krav der er påløbet efter dagen for konkursdekretets afsigelse.

Krav på bøder, tvangsbøder og værdikonfiskation, krav på betaling af tillæg til skat som følge af urigtig eller undladt selvangivelse samt krav på konventionalbod i det omfang, boden ikke er erstatning for lidt tab.

Krav ifølge gaveløfter.

Baggrundsinformation for gældssanering og akkord:

Kendelse om gældssanering kan gå ud på bortfald eller nedsættelse af kundens fordringer. I forbindelse med nedsættelse kan der træffes bestemmelse om henstand med og afdragsvis betaling af den del af fordringerne, som fortsat skal bestå.

Gældssanering omfatter fordringer, der er stiftet inden gældssaneringssagens indledning, og kun når særlige forhold taler derfor, kan skifteretten bestemme, at kendelsen kun skal omfatte fordringer, der er stiftet inden et af skifteretten fastsat tidligere tidspunkt.

En kendelse, der helt eller delvis tager kundens forslag til følge, skal angive, hvilken del af kundens fordringer der berøres af kendelsen, med angivelse af den procent, hvortil fordringerne nedsættes. Ved fastsættelse af den procent, hvortil fordringerne nedsættes, kan skifteretten bestemme, at der skal bortses fra fordringer, som kun vil afkaste et ubetydeligt beløb. Dækningen af disse fordringer bortfalder, når sagen er sluttet med kendelse om gældssanering. Sagt meget kort, så er det kendelsen der bestemmer, hvorledes ”dækningsrækkefølgen” skal opsættes.

En akkordordning er lidt populært sagt, en gældssanering for virksomheder. Akkorden kan både være frivillig eller under tvang, men kan eksempelvis komme i stand i stedet for at erklære den insolvente konkurs. Fordele ved etablering af akkordordning er at der ikke er krav om anmeldelse til skifteretten og deraf afledt beskikkelse af tilsyn, hvilket kan afkorte ”processen” i tid. Aftalen” protokolleres” som en kendelse efter samme principper som ovenfor beskrevet under gældssanering. Det vil sige at typisk så nedsættes gældende til en procentsats som skal betales efter et givent mønster. I nogle tilfælde er procentsatsen lig 0.

Modregning m.v.

Dækningsrækkefølgen i forbindelse med modregning fremgår af ”Lov om inddrivelse af gæld til det offentlige”

§ 7.	Dækker en udbetaling fra det offentlige, der anvendes til modregning, kun delvis skyldners gæld til det offentlige, dækkes fordringerne i denne rækkefølge: 1) Fordringer under opkrævning, for hvilke den udbetalende myndighed er fordringshaver, i det omfang den udbetalende myndighed træffer afgørelse om modregning. 2) Fordringer modtaget hos restanceinddrivelsesmyndigheden til inddrivelse. 3) Andre fordringer under opkrævning. Stk. 2. Dækker en udbetaling kun delvis fordringer omfattet af stk. 1, nr. 2, dækkes fordringerne efter dækningsrækkefølgen i § 4. Dækker en udbetaling kun delvis fordringer omfattet af stk. 1, nr. 3, dækkes fordringerne i den rækkefølge, de er registreret i Det Centrale Fordringsregister, således at den fordring, der først registreres, dækkes først. Stk. 3. Skatteministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i stk. 1 og 2, herunder om indberetning fra fordringshaverne til Det Centrale Fordringsregister.
§ 4.	Dækker beløb, der inddrives fra skyldner, kun delvis fordringer under inddrivelse hos restanceinddrivelsesmyndigheden vedrørende skyldneren, dækkes fordringerne i denne rækkefølge: 1) Bøder. 2) Underholdsbidrag omfattet af lov om opkrævning af underholdsbidrag. 3) Andre fordringer. Stk. 2. Dækker beløb, der inddrives fra skyldner, kun delvis fordringer inden for samme kategori, jf. stk. 1, dækkes fordringerne i den rækkefølge, de modtages hos restanceinddrivelsesmyndigheden, således at den fordring, der først modtages, dækkes først. Krav på rente dækkes dog forud for hovedkravet. Stk. 3. Restanceinddrivelsesmyndigheden kan uanset stk. 1 og 2 efter anmodning fra skyldner tillade, at beløb, der inddrives fra skyldner, går til dækning af bestemte fordringer.

Dækningsrækkefølgen er også at styret af, hvilke fordringer der må dækkes af hvilke udbetalingstyper. Derfor er matrix’en ”Fordringstype_Udbetalingstyper” udarbejdet. Desuden vil der for enkelte udbetalingstyper gælde, at der alene kan modregnes en vis andel af udbetalingstypen til fordringerne. Dette fremgår ligeledes af matrix’en samt matrix. Myndighed_Udbetalingstype.

Endvidere gælder det, at fordringer under x kr. ikke skal indgå i forbindelse med forespørgsler og gennemførsel af modregning. Jf. parameter ”Fordringer under x kr. skal ikke indgå i forbindelse med modregning”

Modregning i udbetalinger fra SKATs interne systemer(dog ikke børnefamilieydelsen)

SKAT gemmefører modregning i udbetalinger fra interne systemer inden et eventuelt restbeløb overføres til udbetaling i NemKonto og SKAT gennemfører pt. altid intern modregning.

Modregningen foretages i henhold til gældende dækningsrækkefølge.

I forbindelse med f.eks. udbetaling af overskydende skat, skal kunden have en rentegodtgørelse hvis udbetalingen sker efter den 1. oktober i året efter indkomståret. Der vil fra det udbetalende system være beregnet en rentegodtgørelse for en periode, men hvis denne periode ikke kan overholdes pga. der skal ske modregning, skal der ske en yderligere beregning af rentegodtgørelsen.

En fordring kan være markeret med et flag for bobehandling selvom der ikke længere skyldes på fordringen.

DMI skal i forbindelse med modregning i udbetalinger fra SKATs systemer sende udbetalingen til behandling i EFI til vurdering af, om der skal ske modregning til fordringer som f.eks. er blevet gældssaneret.

Modregning i Børnefamilieydelsen

Der kan modregnes i op til 50 % af børnefamilieydelsen jf. Børnefamilieydelseslovens § 11 stk. 2 hvis der er fordringer vedrørende dag- og klubtilbud jf. servicelovens §§ 29 og 35 og dagtilbudsloven.

Dagtilbudsloven, dette gælder dog ikke skyldige beløb der tilkommer private institutioner, private fritidshjem og private pasningsordninger samt

Skolefritidsordning jf. § 50 stk. 2 i lov om folkeskolen.

Det er vigtigt at præcisere, at BFY kun må anvendes til dækning af fordringer, jf servicelovens §§ 29 og 35, samt Lov om Folkeskolens, § 50, stk. 2. Såfremt der fra tidspunkt for indberetning af BFY til modregning, sker indbetaling på fordringer/nedskrivning, skal for meget modregnet BFY derfor straks udbetales.

Modregning i udbetalinger fra FødevareErhverv

SKAT og FødevareErhverv har indgået aftale om, at FødevareErhverv gennemfører modregning i deres udbetalinger for alle fordringer.

FødevareErhverv og SKAT skal løbende ajourføre oplysninger om deres kunder. Endvidere skal SKAT sende fordringsoversigt til brug for gennemførelse af modregning.

Modregningen skal ske i henhold til gældende dækningsrækkefølge.

Når der er foretaget modregning sender FødevareErhverv besked til SKAT om hvilke fordringer der er modregnet til.

Hvis der er i mellemtiden er sket hel/delvis dækning af en fordring hos SKAT og der ved dækning med det modregnede beløb opstår et overskydende beløb, skal dette beløb returneres til FødevareErhverv.

Selvom der fortsat er fordringer registreret hos SKAT, skal beløbet returneres, idet det evt. skal dække en anden fordring hos FødevareErhverv.

Det er konstateret, at der ikke er lovhjemmel til, at udveksle kundeoplysninger, hvorfor det forventes, at FERV skal forespørge via en service om der er registreret fordringer hos SKAT, som kan modregnes.

SKAT skal svare med, at der ikke er fordringer til modregning eller levere en dækningsrækkefølge på de fordringer, som kan modregnes i udbetalinger fra FERV.

Da der vil blive forsøgt, at få lovhjemmel til udveksling af kundeoplysninger, bibeholdes modellen herfor. Løsningen skal derfor give mulighed for, at det kan vælges hvilken model der skal anvendes ved modregning i udbetalinger hos FERV jf. parameter ”Modregningsmodel for FødevareErhverv (FERV)

Subsidiær hæftelse og modregning

Modregning kan foretages for personskatterestancer tillige med tillæg, renter og gebyrer.

Der er 3 betingelser, der alle skal være opfyldt, for at der kan foretages modregning i ægtefællens overskydende skattebeløb:

ægtefællerne skal være gift og samboende pr. 31.12 i det år gælden opstår

forgæves udlæg er indenfor de sidste x måneder (p.t. 6) forsøgt hos kunden selv

ægtefællerne er samlevende på modregningstidspunktet

For at styre ovennævnte betingelser er de fordringer, som en ægtefælle kan hæfte for registreret, som en potentiel eller reel hæftelse. For nærmere beskrivelse se bilag ”hæftelsesformer”.

Er der registreret et potentielt hæftelsesforhold kan DMI ikke modregne uden videre, men skal give besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, som er registreret som potentiel hæfter. Er den overskydende skat under x kr.(parameterstyret) efter modregning til egne fordringer, skal der ikke gives besked til EFI. Jf. parameter ” Besked til EFI hvis overskydendeskat ikke er under x kr.”

Er der registreret en reel hæftelse på en/flere fordring/er, kan der ske modregning i en ægtefælles overskydende skat. Reglen trådte i kraft fra indkomståret 2007, hvilket medfører, at hvis der er en overskydende skat fra før 2007, skal der når den overskydende skat ikke er under x kr. (parameterstyret) efter modregning til egne fordringer Jf. parameter ” Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.”, gives besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, hvor der er registreret en reel hæftelse. EFI sender på baggrund heraf en transport til ægtefællen.

Er der registreret et sikkerheds hæftelsesforhold på en/flere fordringer kan der ikke ske modregning i en ægtefælles overskydende skatter.

Det skal dog understreges, at såfremt en ægtefælle selv har fordring/er registreret i RIM dækkes den/disse før de fordringer, som den subsidiære hæftelse omfatter.

Intern modregning

Hensigten er at RIM kan tilbyde andre myndigheder at udføre deres del af modregningsopgaven - dvs. overtage den interne modregning for den enkelte udbetalende myndighed.

Nedenstående beskrivelse af dækningsrækkefølgen ved modregning er et udtryk for hvordan det skal håndteres når den samlede EFI-løsning ”går i luften” – en løsning hvori DMI selvsagt indgår og håndtere modregningsområdet. Dækningsrækkefølgen i forhold til fordringer til inddrivelse og fordringer til modregning kan over tid muligvis ændre sig, hvorfor løsningen skal være forberedt på dette.

Aftale indgået med myndigheden:

Er den udbetalende myndighed en region/kommune vil dækningen ske således:

Myndighedens egne fordringer, som er registreret i DMI med kun til modregning (FIFO)

Myndighedens egne fordringer, som er indsendt til inddrivelse (FIFO)

Der kan ikke ske modregning til andre fordringshaver, idet der ikke vil være gensidighed mellem den udbetalende myndighed og fordringshaver.

Er den udbetalende myndighed en statslig myndighed vil dækningen ske således:

Myndighedens egne fordringer, som er registreret i DMI med kun til modregning (FIFO)

Myndighedens egne fordringer, som er indsendt til inddrivelse (FIFO)

Andre fordringer indsendt til inddrivelse (den generelle dækningsrækkefølge)

Andre fordringer indsendt kun til modregning (FIFO)

Aftale ikke indgået med myndigheden:

Er den udbetalende myndighed en region/kommune vil dækningen ske således:

Myndighedens egne fordringer, som er indsendt til inddrivelse (FIFO)

Er den udbetalende myndighed en statslig myndighed vil dækningen ske således:

Fordringer indsendt til inddrivelse (den generelle dækningsrækkefølge)

Fordringer indsendt kun til modregning (FIFO)

Modregning i overskydende skat

Der modtages underretning om der er penge til udbetaling til en kunde.

Dækningsrækkefølgen ved modregning i overskydende skat følger nedenstående dækningsrækkefølge

Intern modregning (SKAT´s egne fordringer)

Fordringer til inddrivelse i nedennævnte rækkefølge

bøder

underholdsbidrag

andre fordringer under inddrivelse

Andre fordringer indsendt til modregning i den rækkefølge de er registreret i løsningen

Eventuelle overskydende beløb skal udbetales til kunden.

En transport modtaget fra Rettighedshaver kan bryde dækningsrækkefølgen i alle klasser. Den dato hvormed transporten indgår i dækningsrækkefølgen indberettes ved modtagelse af fordringen.

Modregning i udbetalinger fra DR-systemet (som erstattes af DMO) (negativ moms)

Der modtages underretning om udbetaling fra DR-systemet.

Fordringerne dækkes i henhold til nedenstående dækningsrækkefølge

Intern modregning (SKAT´s egne fordringer)

Fordringer til inddrivelse i nedennævnte rækkefølge

bøder

underholdsbidrag

andre fordringer under inddrivelse

Andre fordringer indsendt til modregning i den rækkefølge de er registreret i løsningen.

Eventuelle overskydende beløb udbetales til kunden.

En transport modtaget fra Rettighedshaver kan bryde dækningsrækkefølgen i alle klasser. Den dato hvormed transporten indgår i dækningsrækkefølgen indberettes ved modtagelse af fordringen.

Udbetalinger fra Nemkonto

Udbetalinger fra Nemkonto kommer enten som udbetalinger der må anvendes til dækning af alle kundens fordringer, eller også kommer de som specifikke myndighedsudbetalingstyper der alene må anvendes til dækning af specifikke fordringstyper.

Hvis udbetaling ikke er øremærket til en specifik fordringstype anvendes nedenstående dækningsrækkefølge:

Intern modregning (Den udbetalende myndigheds egne fordringer, hvis det er aftalt jf. fordringshaveraftalen)

Fordringer til inddrivelse i nedennævnte rækkefølge

bøder

underholdsbidrag

andre fordringer under inddrivelse

Andre fordringer indsendt til modregning i den rækkefølge de er registreret i løsningen.

Er udbetalingen fra Nemkonto af enten typen boligsikring eller af typen pension må udbetalingen alene anvendes til dækning af specifikke fordringstyper og udbetalingen må alene dække fordringer hvor fordringshaver er lig med udbetaler.

Eksempel.

Udbetalingen der kommer fra Nemkonto til kunden vedrører Boligsikring som udbetales af Køge kommune. SKAT tilbageholder denne boligsikring hos Nemkonto og må alene anvende udbetalingen til dækning af fordringer vedrørende boligsikring hvor fordringshaver er Køge kommune.

Eventuelle overskydende beløb der stammer fra de udbetalinger der er øremærket til kun at måtte dække specifikke fordringstyper fra specifikke fordringshavere, udbetales til kunden.

Transporter og udlæg

Eksterne interessenters transporter og udlæg bliver registreret i løsningen som en fordring. I forbindelse med registreringen anføres en dato som anvendes til at bestemme deres placering i dækningsrækkefølgen – mere specifikt anføres der en modtagelsesdato og en acceptdato.

Der skal endvidere registreres en korrektionsdato, som er den samme som modtagelsesdatoen. Korrektionsdatoen skal bl.a. bruges i forbindelse med, at EFI skal tage stilling til om transporten fortsat er gældende.

SKAT modtager selv en stor mængde transporter og udlæg, hvorfor der i EFI udvikles en selvbetjeningsløsning for indberetning af disse. Samtidigt vil SKAT fremover modtage alle offentlige myndigheders transporter og udlæg jf. det nye regelsæt for modregning som træder i kraft med EFI. Alle transporter/udlæg skal i DMI betragtes som fordringer der modtages der kun må dækkes som led i modregningen.

FødevareErhverv indberetter ikke modtagne transporter til SKAT, idet FødevareErhverv selv forestår modregningen.

Transporter og udlæg kan bryde dækningsrækkefølgen for modregning. Om en transport eller et udlæg bryder dækningsrækkefølgen bestemmes af stiftelsestidspunktet for fordringerne og acceptdatoen for transporten. Dette er et brud på den almindelige dækningsrækkefølge ved modregning, hvor det er modtagelsestidspunktet inden for de forskellige klasser m.v. der er afgørende for dækningsrækkefølgen.

Fordringer som er stiftet før en transport eller et udlæg dækkes i henhold til den almindelige dækningsrækkefølge for modregning. Opkrævningsrenter og inddrivelsesrenter følger hovedfordringen for så vidt angår stiftelsestidspunktet på denne. Dette betyder, at renter af fordringer der er stiftet før transporten dækkes sammen med hovedkravet. Inddrivelsesrenten beregnes, tilskrives og dækkes frem til udbetalingstidspunktet for den fordring der er givet transport i.

Fordringer som er stiftet efter en transport eller et udlæg dækkes i henhold til den almindelige dækningsrækkefølge for modregning.

Inden der udbetales til en rettighedshaver i henhold til en transport eller et udlæg, skal det undersøges, om der kan ske modregning i en rettighedshavers evt. fordringer.

Er der tale om udbetalinger fra en kommune/region, kan der kun ske modregning til den samme myndigheds egne fordringer. Er der derimod tale om en udbetaling fra en statslig myndighed, kan der ske modregning i henhold til dækningsrækkefølgen for modregning.

Fritagelse for modregning

Det er muligt for RIM helt eller delvist at fritage en kunde for modregning i en periode.

Fritagelse kan sættes på:

Kunden - Der kan ikke modregnes på kunden, når dette stop er sat

Udbetalingstype/r samt periode (f.eks. år) – Der kan ikke modregnes på kunden, hvis udbetalingen er af den angivne type og periode

Fordringstype/r – Der kan ikke modregnes på fordringer, hvis de er af den angivne type

BFY – Der kan kun modregnes en procentdel eller et bestem beløb (skal være mindre end det der kan modregnes i henhold til gældende lovgivning)

Fordring/er – Der kan ikke modregnes på disse fordringer

Fordring/er og udbetalingstype samt periode (f.eks. år) - Der kan ikke modregnes på fordringen, hvis udbetalingen er en af de angivne typer og periode

Ved indberetning af fritagelse for modregning skal der indberettes en start – og en slutdato for fritagelsen samt en begrundelse herfor jf. ”Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning”

Ved ændring af fritagelsen for modregning skal det være muligt, at ændre i slutdatoen samt:

Tilføje flere/slette udbetalingstyper samt periode til/fra fritagelsen

Tilføje flere/slette fordringstyper til/fra fritagelsen

Ændre i beløb/procent vedr. BFY

Tilføje flere/slette fordringer til/fra fritagelsen

Tilføje flere/slette fordringer til fritagelsen ”fordring/er og udbetalingstype samt periode” eller tilføje/slette flere udbetalingstyper i ” fordring/er og udbetalingstype samt periode”

Ved annullering indsættes en ny slutdato. Der skal indberettes en begrundelse for ændringen/annulleringen jf. ”Katalog over begrundelser for Stop/fritagelse for modregning”

Når fritagelsen udløber (slutdatoen er nået), skal DMI hvis der er flag for bobehandling sende besked til EFI om manuel behandling. EFI skal enten give besked om at fritagelsen må udløbe eller forlænge fritagelsen.

DMI skal i forbindelse med modregningsprocessen tage hensyn til de indberettede fritagelser.

Perioderegel for udbetalinger

Til brug for gennemførelse af modregninger i udbetalinger fra NemKonto, FødevareErhverv samt SKAT´s interne systemer, har RIM brug for oplysning om hvilken periode udbetalingen stammer fra.

Perioden kan f.eks. være et årstal, halvår, kvartal, måned.

For at danne den korrekte dækningsrækkefølge ved modregning til registrerede transporter samt udlæg, er perioden afgørende for om der kan ske modregning.

Der kan f.eks. være modtaget transport i en overskydende skat for et bestemt indkomstår eller moms for et bestemt kvartal.

Der må ikke ske modregning i udbetalinger, der ikke stemmer overens med oplysningerne i den modtagne transport/udlæg.

Perioden kan endvidere anvendes i underretningen til kunden om hvilken udbetalingstype der er modregnet i.

Ved udbetalinger modtaget fra NemKonto til modregning, vil SKAT ved udbetaling af restbeløb efter modregning være anført på kundens NemKonto som udbetaler.

Perioden skal derfor sammen med oplysning om myndighedsudbetalingstypen meddeles til kunden ved udbetalingen.

Nemkonto

Ved modtagelse af besked fra NemKonto om beløb til modregning, fremgår ikke nogen periode for udbetalingen.

Ved indgåelse af aftale med fordringshaver, skal det derfor klarlægges hvilke udbetalinger der foretages og som kan anvendes i forbindelse med modregning,

Fordringshaveraftale oplysningerne (oplysninger fra fordringshaveraftalen, som gemmes i DMI) angiver en perioderegel for hver myndighedsudbetaling. Periodereglen kan opsættes ud fra en periode for udbetalingsdatoen - f.eks. en udbetaling af pension med en udbetalingsdato mellem xx – xx udgør pension for y måned.

Hvis der udbetales en ydelse, som dækker flere perioder, skal udbetaler foretage udbetalingen på en anden udbetalingstype. Da der ikke automatisk kan opsættes en periode for disse udbetalinger, skal der bookes en sagsbehandler til vurdering af om der kan foretages modregning.

FødevareErhverv

FødevareErhverv indberetter ikke modtagne transporter/udlæg til SKAT, idet de selv forestår modregningen.

Ved modtagelse af besked fra FødevareErhverv om beløb til modregning vil periode/år fremgå.

SKAT´s interne systemer

Ved udbetaling fra SKAT´s interne systemer vil perioden for udbetalingen blive leveret sammen med oplysning om beløbet, som kan anvendes til modregning.

Periode for:

Overskydende skat - indkomstår

Overskydende arbejdsmarkedsbidrag – indkomstår

Overskydende selskabsskat – indkomstår

§ 55 – indkomstår

Punktafgifter – kan være forskellig fra udbetaling til udbetaling

Miljøafgifter – kan være forskellig fra udbetaling til udbetaling

Moms – måned, kvartal eller halvår

Lønsumsafgift

A-skat - måned

Børnefamilieydelse – kvartal

Fordringer registreret i løsningen:

Restskat	Registrer i løsningen ”kun til modregning”	19.10.04	12.500,- kr.
Boligsikring	Oversendt til inddrivelse	27.11.04	13.000,- kr.
Transport fra ekstern	Indberettet med modtagelsesdato (sidste rettidig betalingsdato)	22.11.04	18.000,- kr.
Moms	Oversendt til inddrivelses	21.11.04	27.000,- kr.
DSB-krav	Oversendt til inddrivelse	17.02.05	700,- kr.
Licens	Registrer i løsningen ”kun til modregning”	05.02.05	1.250,- kr.

Ved udbetaling af 100.000,- kr. i overskydende skat er det konstateret, at der kan ske modregning til alle fordringstyperne. Udbetalingen sker 15.03.05 og dækningsrækkefølgen bliver som følger:

Restskat	Registrer i løsningen ”kun til modregning”	19.10.04	12.500 kr.	1	Intern modregning i SKAT
Boligsikring	Oversendt til inddrivelse	27.11.04	13.000 kr.	4	Næstbedst placerede fordring i den almindelige rækkefølge
Transport fra ekstern	Indberettet med modtagelsesdato (sidste rettidig betalingsdato)	22.11.04	18.000 kr.	3	Tidsmæssigt bedst placeret i forhold de offentlige tilgodehavender der endnu ikke er dækket
Moms	Oversendt til inddrivelses	21.11.04	27.000 kr.	2	Første krav i den almindelige dækningsrækkefølge men i øvrigt også gensidighed mellem fordringshaver og udbetaler.
DSB-krav	Oversendt til inddrivelse	17.02.05	700 kr.	5	Tredje bedst placerede i den almindelige dækningsrækkefølge
Licens	Registrer i løsningen ”kun til modregning”	05.02.05	1.250 kr.	6	Sidst placeret jf. den nye dækningsrækkefølge, hvor fordringer registreret ”kun til modregning” placeres sidst, uanset deres registrering er sket før et krav der er oversendt til inddrivelse.
Restbeløb	27.550 kr.	7	Udbetales til restanten

I matrix 2.1.1.9_Fordringstype_Dækningsrækkefølge vises en oversigt over hvilken klasse, den enkelte fordringstype har.

Gebyrregel DMI

Gebyrer kan inddrives ved udpantning og ved indeholdelse i løn mv. efter reglerne for inddrivelse af personlige skatter i kildeskatteloven.

SKAT inddrivelse kan eftergive gebyrer nævnt i Lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer og forskellige andre love § 3c, stk. 1, efter reglerne i opkrævningsloven.

Rykkergebyr er de pt. eneste mulige gebyr. Det skal til enhver tid være muligt at ændre eller slette gebyrer, samt oprette nye gebyrtyper og satser.

Rykkergebyr	140,00 kr. (nuværende sats)
Oprettelsesgebyr	100,00 kr. (nuværende sats)

Rykkergebyr

Der pålægges et rykkergebyr hver gang der sendes en rykker(Ryk rate). En rykker indeholder en rate, man skal kunne identificere sammenhæng mellem rykkergebyret, rykkerskrivelsen og den rate, der var omfattet af rykkeren.

Ryk rate anvendes i use case – 06.1.1 ”opret eller rediger betalingsordning – DMI” og 06.1.3 – ”send afgørelse om fastsættelse af betalingsordning - DMI”

Et rykkergebyr vil indgå i dækningsrækkefølgen som en klasse 3 fordring.

Ovenstående gebyr tilfalder SKAT inddrivelse, hvilket betyder at de ikke skal afregnes.

Oprettelsesgebyr

Der pålægges oprettelsesgebyr på alle fordringer der modtages hos RIM. Der oprettes ikke gebyr for tilknyttede renter.

Oprettelsesgebyr bruges i forbindelse med modtag fordring, som oplyser DMI om gebyret, hvorefter DMI skal påligne dette på kundens konto jf. nedenfor.

Et oprettelsesgebyr tilknyttes den/de fordring/er der modtages hos RIM, den indgår i dækningsrækkefølgen i samme klasse som den fordring den er tilknyttet.

Fordringer der modtages til indsatsen modregning, pålægges ikke oprettelsesgebyr.

Endeligt skal det påpeges at EFI løbende vil generere fordringer vedr. tillægsafgift og retsafgift som skal pålignes i DMI. Desuden vil der opstå andre typer af fordringer som led i at inddrivelsesopgaven udføres (udgift til låsesmed, udgift til stævningsmand etc.) som alle skal pålignes af DMI.

Lovtekst:

Lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer

§ 3 c. Der skal for udsendelse af rykkerskrivelse vedrørende fordringer, der inddrives af restanceinddrivelsesmyndigheden, jf. § 1, stk. 1, betales et rykkergebyr på 140 kr. til restanceinddrivelsesmyndigheden. Skatteministeren fastsætter gebyrer til restanceinddrivelsesmyndigheden for oprettelse af ny fordring, iværksættelse af lønindeholdelse m.v. og tilsigelse til udlægsforretning vedrørende fordringer, der inddrives af restanceinddrivelsesmyndigheden, jf. § 1, stk. 1.

Stk. 2. Gebyrer omfattet af stk. 1 kan inddrives ved udpantning og ved indeholdelse i løn m.v. efter reglerne for inddrivelse af personlige skatter i kildeskatteloven.

Stk. 3. Restanceinddrivelsesmyndigheden kan eftergive gebyrer omfattet af stk. 1 efter reglerne i opkrævningsloven.«

Hæftelsesformer

Hæftelsesformer er et udtryk for hvem der skylder, andel af skyld samt hvilket aktiver/formue kreditorerne kan søge sig fyldestgjort i, f.eks. i forbindelse med en udlægsforretning.

Der findes en række forskellige hæftelsesformer samt angivelser af hvor stor del af en gældspost vedkommende hæfter for. Da hæftelsesformen og ikke mindst hvor meget man hæfter for har stor betydning for at inddrivelsesopgaven kan løses korrekt stilles der en række krav til løsningen på dette område.

Bilaget er struktureret således, at først beskrives de enkelte begreber som findes. Dernæst beskrives en række almindelige og oftest lovbestemte former for hæftelse og endeligt beskrives hvorledes hæftelse skal indarbejdes i løsningen.

Begreber

Der findes følgende former for begreber som i sammenhæng udgøre området for hæftelse:

Personlig hæftelse/Ubegrænset: Ved personlig/ubegrænset hæftelse forstås, at man hæfter for alt, hvad man ejer eller i fremtiden måtte erhverve. Det er den normale hæftelsesform, når man indgår aftaler som privatperson eller driver virksomhed som enkeltmandsfirma.

Begrænset hæftelse: Ved begrænset hæftelse, hæftes der kun med bestemte angivne aktiver, herunder et bestemt pengebeløb (indskud). På den måde hæftes der kun med en del af sin formue. Ved selskaber betyder det, at den enkelte selskabsdeltager kun hæfter med sit indskud, for selskabets forpligtigelser.

Solidarisk hæftelse: Solidarisk hæftelse, som er den hyppigst forekommende, betyder at kreditor kan vælge at søge sig fyldestgjort hos begge skyldnere og det indbyrdes forhold mellem skyldnerne er kreditor uvedkommende.

Direkte hæftelse: Denne betegnelse kan illustreres ved en enkeltmandsvirksomhed, hvor ejeren ikke kan henvise virksomhedens kreditorer til de aktiver som vedrøre virksomheden forud for ejerens private kreditorer. Et andet eksempel er hvis selskabskreditor kan rette sit krav direkte mod selskabsdeltagerne, uden af selskabskreditor skal gå til selskabet først.

Indirekte hæftelsen: Modsat den direkte hæftelse er der her tale om at en kreditor er afskåret fra at kræve en gældpost betalt før denne har forsøgt forgæves hos den direkte hæftende part.

Subsidiær hæftelse: Betyder at vedkommendes hæftelse er sekundær i forhold til en anden part. Der er ofte krav til hvornår en subsidiær hæftelse er til stede. Oftest kræves der at den primært hæftende er konstateret insolvent, f.eks. via en udlægsforretning.

Pro Rate hæftelse: Kan også betegnes som forholdsmæssig hæftelsen. Denne hæftelsesform betyder at man hæfter for en andel af en gældspost. Hæftelsesformen ses ikke så ofte, men når den forekommer, er det ofte en partreders hæftelse for partrederiets gæld.

Hæfter to skyldnere proratarisk, kan kreditor kun kræve halvdelen af restancen hos hvert af medhæfterne. Det betyder, at hvis den ene part ikke kan betale sin del af gælden, må kreditor opgive at få denne halvdel af restancen.

De enkelte begreber står sjældent alene, hvilke også kun i få tilfælde giver mening. Derimod kombineres de ofte. De kombinationer som er mest anvendt er beskrevet nedenfor i forbindelse med de forskellige selskabsformer mv.

Kendte kombinationer af hæftelsesbegreberne

Enkelmandsfirma.

Den person, der driver enkeltmandsvirksomhed, hæfter for hele gælden og umiddelbart over for virksomhedens kreditorer. Personen hæfter ubegrænset og direkte, hvilket betyder, at indehaveren ikke først kan henvise virksomhedens kreditorer til at søge sig fyldestgjort i virksomhedens aktiver forud for indehaverens private aktiver.

Interessentskaber

Interessenterne hæfter personligt, solidarisk og principalt for interessentskabets forpligtelser. Den personlige og solidariske hæftelse udtrykkes i lov om visse erhvervsdrivende virksomheder § 2 som en personlig, ubegrænset og solidarisk hæftelse.

Hæftelsen antages at være såkaldt modificeret principal, hvorved forstås, at den enkelte deltager først kan afkræves det skyldige beløb, når dette har været afkrævet virksomheden (interessentskabet), dog i øvrigt afvejet efter de konkrete omstændigheder.

Sondringen mellem solidarisk og proratarisk hæftelse er udtryk for, hvor stor en del af det skyldige beløb, man hæfter for.

Kommanditselskab

I et kommanditselskab indgår to parter – Komplementarer og en eller flere kommanditister.

Komplementaren hæfter for virksomhedens gæld. Der er tale om personlig, solidarisk, principal og direkte hæftelse for den gæld, som kommanditselskabet har påtaget sig.

Kommanditisterne hæfter derimod begrænset, solidarisk subsidiært og indirekte for selskabets gæld, men alene i forhold til deres indskud. Formue, der er samlet i kommanditselskabet, er forbeholdt selskabskreditorerne og komplementarens private kreditorer kan derfor ligeså lidt som kommanditistens private kreditorer holde sig til de aktiver, der befinder sig i selskabet.

Aktie- og anpartsselskaber

Fælles for aktie- og anpartsselskaber er, at der drives erhvervsmæssig virksomhed, og ingen af deltagerne (aktionærer eller anpartshavere) hæfter personligt for selskabets forpligtelser. Hæftelsen er alene begrænset til den kapital, som deltagerne har indbetalt eller forpligtet sig til at indbetale i forbindelse med stiftelsen af selskabet.

Aktie- og anpartsselskaber under stiftelse

I tiden, inden selskabet er blevet registreret, hæfter de, der på selskabets vegne har påtaget sig forpligtelser eller medansvar herfor, personligt og solidarisk og ubegrænset. Når selskabet bliver registreret, overtager selskabet de forpligtelser, som følger af stiftelsesoverenskomsten, eller som er pådraget selskabet efter den konstituerende generalforsamling.

Partrederier

I partrederier hæfter de enkelte deltager i forhold til kreditorerne, personligt, direkte og pro rata. Partredernes særkreditorer kan foretage udlæg i partrederens anpart i skibet. Når en partreders skibsanpart overgår til en anden, hæfter den tidligere partreder kun for de forpligtelser, som påhvilede rederiet, da skibet skiftede ejer.

Andelsforeninger

Hæftelsen ved andelsforeninger er ikke lovreguleret. Hæftelsesform/er er bestemt i vedtægterne. Normalt hæfter deltagerne ikke personligt for foreningens gæld, men er begrænset i deres hæftelse til det beløb, de har betalt i kontingent eller indskud. Hæftelsen kan dog være udvidet i vedtægterne.

Fonde

For de forpligtelser, som indgås på fondens vegne, inden den er blevet registreret, hæfter de, der har indgået forpligtelsen eller har medansvar for det, solidarisk. Fonden overtager hæftelsen, når den er blevet registreret.

Europæiske økonomiske firmagrupper – EØFG

Firmagruppens medlemmer skal ikke indskyde kapital, men hæfter til gengæld ubegrænset og solidarisk for gruppens gældsforpligtelser af enhver art. Kreditorer skal dog først gøre deres krav gældende mod firmagruppen, inden de kan gøre kravet gældende mod den enkelte deltager, dvs. at deltagerne hæfter indirekte.

Subsidiær hæftelse på personskatteområdet

På personskatteområdet eksisterer der en særregel om at en ægtefælle hæfter for en restants gæld når restanten er insolvent, hvilket statueres ved en udlægsforretning der ender forgæves, når restanten kommer under betalingsstandsning eller erklæres konkurs. Her ud over skal følgende omstændigheder være til stede for at den subsidiære hæftelse indtræder:

gælden udgøres af personlige skatter

ægtefællerne skal være gift og samlevende pr. 31.12 i det år gælden opstår

forgæves udlæg er indenfor de sidste 6 måneder forsøgt hos kunden selv

ægtefællerne er samlevende på udlægstidspunktet

ægtefællerne er gift på udlægstidspunktet

Privat skifte

Ved privat skifte hæfter arvingerne først for afdødes gæld i det øjeblik, hvor boets aktiver deles eller anvender samtlige bomidler til dækning af gæld uden at opfylde eller sikre opfyldelsen af forpligtelser, der kan kræves dækket i boet. Hæftelsen omfatter også afdødes skat for forudgående år og mellemperioden. Arvingerne hæfter personligt og solidarisk.

Uskiftet bo

Efterlevende ægtefælle, der sidder i uskiftet bo, bliver personligt ansvarlig for førstafdødes forpligtelser. Den efterlevende ægtefælle hæfter således ikke alene med boets midler, men også med hvad pågældende selv ejer eller senere måtte erhverve. Efterlevende ægtefælle hæfter også for afdødes restskat samt eventuelle efterbetalingskrav og tillægsskat, jf. dødsboskattelovens § 88, stk. 2. Mellemperiodeskat og dødsboskat kommer her ikke på tale, da ægtefællen efter § 59 indtræder i afdødes skattemæssige stilling. Livsarvingerne hæfter ikke for førstafdødes gæld, og de har ingen rådighed over det uskiftede bo.

Særhæften:

En ægtefælle hæfter kun for de forpligtelser, der påhviler den pågældende, hvad enten de er opstået før eller under ægteskabet, og kun med sin egen bodel og eventuelt særeje.

Den anden ægtefælle kan naturligvis frivilligt påtage sig hæftelse for en sådan forpligtelse, men hæftelse kan ikke pålægges af andre.

Undtagelse til hovedreglen om særhæften er den subsidiære hæftelse som er beskrevet tidligere.

Hæftelse og RIM

Håndtering af hæftelse i løsningen beskrives i dette afsnit. Hæftelse er i høj grad relationen mellem fordringer, en eller flere kunder og kundens egen interne relation (virksomhed, person etc.). Håndtering af hæftelse er i dag en meget manuel proces, hvor sagsbehandleren i mange tilfælde undersøger sagen for relationer der kan indikere hæftelse. Det er derfor et oplagt område hvor der kan og skal forbedres særligt når der henses til den høje automatisering som forventes.

Oplysninger om hæftelse

Når en fordring modtages i inddrivelsen skal der, såfremt fordringshaver ønsker at inddrivelsen benytter sig af denne hæftelse, oplyses, hvem som hæfter for restancen, og i tilfælde at der er flere parter, hvordan de hæfter. Det er hensigten, at denne oplysning anvendes til at oplyse om, at der er flere hæftende parter vedrørende en fordring samt, hvordan de hæfter. Hvis der er tale om fordringer som knytter sig til et cvr.nr/se.nr. vil EFI hente hæftelsesforhold i Erhvervssystemet, herunder oplysninger om hæftelsesperioden for den enkelte hæfter.

Informationerne videresendes til DMI som er ansvarlig for håndtering af hæftelse

Bortfald (forældelse) af hæftelse

Er der flere hæftende parter til en fordring kan hæftelsen bortfalde over for en eller flere af disse, mens den bibeholdes over for andre. Der er derfor i løsningen behov for, at der for hver af de hæftende parter kan oprettes forældelsesdato på hæftelsen.

Skift i hæftelsen under inddrivelse

Når en fordring er oversendt til inddrivelse kan det ske, at en eller flere parter, som oprindeligt hæftede for denne, ikke længere hæfter. På samme måde kan det ske, at der kommer nye hæftende parter til, eller at en hæftende part erstattes med en anden.

Når hæftelsen skifter skal dette registreres i løsningen således informationen kan danne grundlag for den videre håndtering af kunden og restancen.

Se under situationsbestemt hæftelse vedr. ændring i den subsidiære hæftelse. Det er EFI som ved hvornår der skal ske skift i hæftelsen. EFI fortæller derfor DMI hvornår de forskellige skift skal ske, hvorefter DMI foretager den fornødne justering. DMI skal dog automatisk skifte fra reel til potentiel hæftelse når slutdatoen på den reelle hæftelse er nået.

Situationsbestemt hæftelse

I visse sammenhænge stilles der krav om at en række betingelser skal være til stede for at hæftelsen indtræder. Det gælder f.eks. vedr. den subsidiære hæftelse på personskatteområdet, hvor ægtefællen først hæfter for restancen, når en række betingelser om bl.a. bopæl, sambeskatning etc. er opfyldt.

EFI skal altså håndtere de betingelser, som ligger til grund for, om en hæftelse er til stede eller ej og registrere det i DMI. Et centralt område er f.eks. den subsidiære hæftelse på personskatteområdet. Der er dog en undtagelse, idet DMI automatisk skal ændre en reel hæftelse til potentiel hæftelse, se afsnit nedenfor.

Subsidiær hæftelse:

Ved modtagelse af fordringer (restskat, b-skat og tillægsskat) på en kunde, skal det undersøges i EFI om der skal registreres et yderligere hæftelsesforhold på fordringen.

Der skelnes mellem en potentiel, en reel og en sikkerheds hæftelse.

Hæftelsesforholdende modtages som hovedregel fra EFI og har en start- og en slutdato.

Potentiel hæftelse

Ved modtagelse af fordringer undersøges det i EFI, om der kan registreres en potentiel hæftelse på fordringen i DMI. Følgende betingelser skal være opfyldt:

Kunden er gift

Samlevende med ægtefællen

Ægtefællerne skal være gift og samlevende pr. 31.12 i det år gælden er opstået

Det potentielle hæftelsesforhold anvendes i forbindelse med modregning i overskydende skatter. der kan dog ikke på baggrund af en potentil hæftelse ske modregning i en ægtefælles overskydende skatter, men der skal gives besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, som er registreret som potentil hæfter. Er den overskydende skat under x kr.(parameterstyret) efter modregning til egne fordringer, skal der ikke gives besked til EFI. – jf. parameter ” Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x. kr.”

Reel hæftelse

Når EFI har konstateret, at betingelserne for den subsidiære hæftelse er til stede, skal det potentielle hæftelsesforhold erstattes af et reelt hæftelsesforhold. EFI skal give besked til DMI om ændringen.

Er der registreret en reel hæftelse på en/flere fordring/er, kan der ske modregning i en ægtefælles overskydende skat. Reglen trådte i kraft fra indkomståret 2007, hvilket medfører, at hvis der er en overskydende skat fra før 2007 skal der, når den overskydende skat ikke er under x kr. (parameterstyret – jf. Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.) efter modregning til egne fordringer, gives besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, hvor der er registreret en reel hæftelse. EFI sender på baggrund heraf en transport til ægtefællen.

Sikkerheds hæftelse:

Iflg. matrix for begrundelser for sikkerheds hæftelse, kan der indsættes en årsag til ændring fra reel til sikkerhedshæftelse:

Når EFI har konstateret, at der er sket en ændring i samlivet og den subsidiære hæftelse ikke længere kan benyttes, vil EFI give besked til DMI om at ændre hæftelsen fra reel til sikkerhed med årsag samlivsophævelse, hvis der overfor ægtefællen er foretaget et udlæg eller lign. som fortsat er gældende.

Hvis hæftelsesforholdet er registreret som potentiel, vil EFI give DMI besked om at indsætte en slutdato.

Hvis en kunde er registreret med en reel hæftelse og ægtefællen får en gældssanering og der er f.eks. er foretaget udlæg i kundens ejendom, skal den reelle hæftelse ændres til sikkerhed med årsag ægtefælle gældssaneret.

Ovenstående er eksempler på sikkerhedshæftelser.

Ændringer i den situationsbestemte hæftelse modtaget fra EFI:

Ændring fra potentiel til reel

Ændring fra reel til sikkerhed

Reel til reel (når der f.eks. gennemføres et nyt forgæves udlæg overfor den reelle hæfters ægtefælle)

sletning af potentiel/reel eller sikkerhed ved indsættelse af modtaget slutdato

Når slutdatoen (parameterstyret – ”Automatisk skift af hæftelse fra reel til potentiel) for den reelle hæftelse er nået, skal DMI ændre hæftelsen til potentiel. Startdatoen sættes til dagen efter slutdatoen for den reelle hæftelse.

Der skal sendes en besked til EFI om at hæftelsen er ændret.

Ændring i hæftelsesforholdet

Når der konstateres, at der er sket en ændring i hæftelsesforholdet, skal ændringen slå igennem i DMI. Om ændring kommer fra EFI eller opdages af DMI selv afhænger af det endelig design, men følgende ændringer kan der er tale om:

Indbetalinger

Når der modtages en indbetaling f.eks. i forbindelse med en lønindeholdelse, er det vigtigt, at denne konteres korrekt. I forhold til den kunde der indeholdes over for, er dette umiddelbart muligt, jf. de krav der stilles i relation til at holde styr på, hvilke restancer som er omfattet af en lønindeholdelse.

Noget andet er når indbetalingen konteres på en restancepost, hvor der er solidarisk hæftelse. I et sådant tilfælde er det centralt, at indbetalingen har virkning over for alle hæftende parter. Det kan dog ikke ske ved, at registrere indbetalingen direkte på alles konto. Der må snare anvendes en nedskrivning eller tilsvarende anonym justering, som kun indeholder en henvisning til, at det er en anden end lige præcis vedkommende, som har foretaget indbetalingen. Dermed også sagt, at der kun er tale om en restancepost, der afskrives på, men nedskrivningen har virkning over for alle hæftende parter.

Brug af hæftelsesoplysninger i EFI

Ex. v. Udlægsforretninger.

Når der skal gennemføres en udlægsforretning, er det hensigten, at der skal stilles oplysninger til rådighed for fogeden om de aktiver, som kunden ejer. I den sammenhæng er det vigtigt, at det er de rigtige aktiver, som vises. Er der tale om en enkeltmandsvirksomhed vises både ejerens private aktiver samt, de aktiver som er ”ejet” af virksomheden, uanset om vedkommende møder vedr. privat restance eller restance der relatere sig til virksomhedsdriften.

Er det derimod en af interessenterne i et interessentskab, som møder vedr. sin egen restance (f.eks. boligsikring), skal alene interessentens egen aktiver vises.

På den måde vil EFI altså gøre brug af hæftelsesoplysningerne til at kunne lave den rigtige forretningsløsning.

Ex. Information til sagsbehandleren.

I den daglige sagsbehandling har det stor betydning, at sagsbehandleren stilles tilstrækkelige informationer til rådighed. I forhold til et sammenhængende billede over kunden kan det være vigtigt, at kundens relationer til andre parter er kendt. Som eksempel kan nævnes, om vedkommende er interessent i et interessentskab, om vedkommende optræder som solidarisk hæfter for restanceposter, om vedkommende hæfter subsidiært for andres restancer etc. Oplysninger om den modsatte situation – hvor kunden har en medhæfter på egne fordringer - skal ligeledes stilles til rådighed for sagsbehandler. F.eks. visning af en mulig subsidiær hæfter (ægtefælle) på personskatteområdet.

Det bedst kendte eksempel på en kunde som er kendt i flere sammenhænge er en ejer af enkeltmandsvirksomheder. I realiteten er der tale om en og samme kunde som skal betale alle de restanceposter som opstår både i relation til kunden (boligsikring, personskat, underholdsbidrag etc.) og til enkeltmandsvirksomheden (moms, a-skat, punktafgifter etc.). I den relation er det helt centralt, at den samlede mængde af restanceposter er kendt for sagsbehandleren.

”Ukendte personer”.

I en række tilfælde kan der opstå den situation at en kunde som ikke er kendt i inddrivelsen hæfter for en restancepost. Særligt i forhold til en situationsbestemt hæftelse kan dette komme på tale. Det bedste eksempel er i relation til personskatteområdet og den subsidiære hæftelse. Når hovedkunden er at betragte som insolvent (og en række andre krav) kan den subsidiære hæftelse tages i anvendelse. Den subsidiært hæftende behøves ikke på dette tidspunkt at være kendt i inddrivelsen som kunde, men opstår alene som følge af at der nu er tilstrækkelige faktorer til stede til at gøre hæftelsen gældende.

Renteberegningsregel

Som udgangspunkt er der ens rente for alle fordringer der inddrives af RIM – renten fastsættes jf. rentelovens § 5, stk.1 og 2. Renten fastsættes herefter til en årlig rente der svarer til den fastsatte referencesats med et tillæg på 7 %. Den fastsatte referencesats er den officielle udlånsrente som Nationalbanken har fastsat henholdsvis den 1. januar og den 1. juli det pågældende år.

I inddrivelsen beregnes renten fra den første i måneden efter modtagelse af fordringen. Renten beregnes som dag til dag rente med en månedlig påligning. Der beregnes ikke renters rente, hvorfor der hverken skal beregnes renter af opkrævningsrenter eller inddrivelsesrenter. Der er fradragsret for betalte renter, hvilket betyder at betalte renter skal indberettes til SKATs personskattesystemer.

Indbetalinger herunder omkonterede beløb indgår i renteberegning med indbetalingsdatoen og ikke fra deres registreringstidspunkt. Dermed også sagt, at løsningen skal håndtere at en renteberegning kan ”rulle” tilbage for derefter at genberegne renten efter nye oplysninger (en ny indbetaling som har en indbetalingsdato der ligger før ”dags dato”, eller op- og nedskrivninger fra fordringshaver etc.). Tilsvarende stilles der krav om at renteberegningen kan foretages frem i tid. Dette anvendes bl.a. i sammenhæng med opgørelse af en betalingsordning, hvor renten forudberegnes for hele afdragsperioden.

Der er i lovgivningen åbnet mulighed for at skatteministeren kan fastsætte individuel rente på hver enkelt fordringstype, ligesom der i lovgivningen er angivet, at bøder ikke forrentes. Det betyder, at løsningen skal udvikles til at kunne håndtere forskellige rentesatser for forskellige fordringstyper. Endeligt kan fordringshaver medsende oplysning om renteberegningsmodel og satser vedr. en konkret fordring.

Ovenstående beskriver rentereglerne, som de ser ud, når et fælles inddrivelsessystem går i drift. For at imødegå eventuelle fremtidige ændringer på renteområdet skal løsningen udvikles til, at kunne håndtere forskellige rentesatser og beregningsmodeller på tværs af fordringsmassen, fordringshaverne og indsatstyperne. Nedenfor er der skitseret en række eksempler, som må forventes kunne komme på tale. Eksemplerne er ikke udtømmende men er alle fremført med henblik på at illustrere den variation, der kræves af løsningen.

Model 1: Der beregnes rente med x % fra dag til dag med månedlig tilskrivning. Der beregnes ikke renters rente. (DVS der bliver ikke beregnet rente af rentefordringer)

Model 2: Der beregnes rente med x % pr. påbegyndt måned fra den første i måneden efter modtagelsesn af fordringen. Der beregnes ikke renters rente. (Dvs. der bliver ikke beregnet rente af rentefordringer).

Model 3: Der beregnes rente med x% fra dag til dag, incl renters rente. Det betyder, at der vil blive beregnet rente af tilskrevne renter.

Model 4: Der beregnes rente med x% pr. påbegyndt måned fra den første i måneden efter modtagelsen af fordringen, incl. rentes rente. Det betyder, at der vil blive beregnet rente af tilskrevne renter.

Der kan beregnes forskellig rente vedr. samme fordringstype modtaget fra 2 eller flere fordringshavere. For eksempel kan en fordringshaver angive en rentesats for en fordringstype, hvorimod en anden fordringshaver kan angive en anden rentesats for samme fordringstype.

Beregning af renten på fordringsnivea efter en af ovennævnte modeller.

Anvendelsen af en rentesats på en fordringstype for en given periode og en anden rentesats for samme fordringstype i en anden perioden.

Løsningen skal kunne håndtere forskellige rentemodeller og rentesatser for forskellige fordringstyper.

Der skal kunne indsættes rentestop, f.eks. i forbindelse med bobehandling og annullering af rentestop.

Vedr. opkrævningsrfordringer som bliver sendt til inddrivelse før SRB, vil renteberegningen vedr. inddrivelsesrenter ske fra SRB.

Gebyrregel DMI

Gebyrer kan inddrives ved udpantning og ved indeholdelse i løn mv. efter reglerne for inddrivelse af personlige skatter i kildeskatteloven.

SKAT inddrivelse kan eftergive gebyrer nævnt i Lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer og forskellige andre love § 3c, stk. 1, efter reglerne i opkrævningsloven.

Rykkergebyr er de pt. eneste mulige gebyr. Det skal til enhver tid være muligt at ændre eller slette gebyrer, samt oprette nye gebyrtyper og satser.

Rykkergebyr	140,00 kr. (nuværende sats)
Oprettelsesgebyr	100,00 kr. (nuværende sats)

Rykkergebyr

Der pålægges et rykkergebyr hver gang der sendes en rykker(Ryk rate). En rykker indeholder en rate, man skal kunne identificere sammenhæng mellem rykkergebyret, rykkerskrivelsen og den rate, der var omfattet af rykkeren.

Ryk rate anvendes i use case – 06.1.1 ”opret eller rediger betalingsordning – DMI” og 06.1.3 – ”send afgørelse om fastsættelse af betalingsordning - DMI”

Et rykkergebyr vil indgå i dækningsrækkefølgen som en klasse 3 fordring.

Ovenstående gebyr tilfalder SKAT inddrivelse, hvilket betyder at de ikke skal afregnes.

Oprettelsesgebyr

Der pålægges oprettelsesgebyr på alle fordringer der modtages hos RIM. Der oprettes ikke gebyr for tilknyttede renter.

Oprettelsesgebyr bruges i forbindelse med modtag fordring, som oplyser DMI om gebyret, hvorefter DMI skal påligne dette på kundens konto jf. nedenfor.

Et oprettelsesgebyr tilknyttes den/de fordring/er der modtages hos RIM, den indgår i dækningsrækkefølgen i samme klasse som den fordring den er tilknyttet.

Fordringer der modtages til indsatsen modregning, pålægges ikke oprettelsesgebyr.

Endeligt skal det påpeges at EFI løbende vil generere fordringer vedr. tillægsafgift og retsafgift som skal pålignes i DMI. Desuden vil der opstå andre typer af fordringer som led i at inddrivelsesopgaven udføres (udgift til låsesmed, udgift til stævningsmand etc.) som alle skal pålignes af DMI.

Lovtekst:

Lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer

§ 3 c. Der skal for udsendelse af rykkerskrivelse vedrørende fordringer, der inddrives af restanceinddrivelsesmyndigheden, jf. § 1, stk. 1, betales et rykkergebyr på 140 kr. til restanceinddrivelsesmyndigheden. Skatteministeren fastsætter gebyrer til restanceinddrivelsesmyndigheden for oprettelse af ny fordring, iværksættelse af lønindeholdelse m.v. og tilsigelse til udlægsforretning vedrørende fordringer, der inddrives af restanceinddrivelsesmyndigheden, jf. § 1, stk. 1.

Stk. 2. Gebyrer omfattet af stk. 1 kan inddrives ved udpantning og ved indeholdelse i løn m.v. efter reglerne for inddrivelse af personlige skatter i kildeskatteloven.

Stk. 3. Restanceinddrivelsesmyndigheden kan eftergive gebyrer omfattet af stk. 1 efter reglerne i opkrævningsloven.«

Hæftelsesformer

Hæftelsesformer er et udtryk for hvem der skylder, andel af skyld samt hvilket aktiver/formue kreditorerne kan søge sig fyldestgjort i, f.eks. i forbindelse med en udlægsforretning.

Der findes en række forskellige hæftelsesformer samt angivelser af hvor stor del af en gældspost vedkommende hæfter for. Da hæftelsesformen og ikke mindst hvor meget man hæfter for har stor betydning for at inddrivelsesopgaven kan løses korrekt stilles der en række krav til løsningen på dette område.

Bilaget er struktureret således, at først beskrives de enkelte begreber som findes. Dernæst beskrives en række almindelige og oftest lovbestemte former for hæftelse og endeligt beskrives hvorledes hæftelse skal indarbejdes i løsningen.

Begreber

Der findes følgende former for begreber som i sammenhæng udgøre området for hæftelse:

Personlig hæftelse/Ubegrænset: Ved personlig/ubegrænset hæftelse forstås, at man hæfter for alt, hvad man ejer eller i fremtiden måtte erhverve. Det er den normale hæftelsesform, når man indgår aftaler som privatperson eller driver virksomhed som enkeltmandsfirma.

Begrænset hæftelse: Ved begrænset hæftelse, hæftes der kun med bestemte angivne aktiver, herunder et bestemt pengebeløb (indskud). På den måde hæftes der kun med en del af sin formue. Ved selskaber betyder det, at den enkelte selskabsdeltager kun hæfter med sit indskud, for selskabets forpligtigelser.

Solidarisk hæftelse: Solidarisk hæftelse, som er den hyppigst forekommende, betyder at kreditor kan vælge at søge sig fyldestgjort hos begge skyldnere og det indbyrdes forhold mellem skyldnerne er kreditor uvedkommende.

Direkte hæftelse: Denne betegnelse kan illustreres ved en enkeltmandsvirksomhed, hvor ejeren ikke kan henvise virksomhedens kreditorer til de aktiver som vedrøre virksomheden forud for ejerens private kreditorer. Et andet eksempel er hvis selskabskreditor kan rette sit krav direkte mod selskabsdeltagerne, uden af selskabskreditor skal gå til selskabet først.

Indirekte hæftelsen: Modsat den direkte hæftelse er der her tale om at en kreditor er afskåret fra at kræve en gældpost betalt før denne har forsøgt forgæves hos den direkte hæftende part.

Subsidiær hæftelse: Betyder at vedkommendes hæftelse er sekundær i forhold til en anden part. Der er ofte krav til hvornår en subsidiær hæftelse er til stede. Oftest kræves der at den primært hæftende er konstateret insolvent, f.eks. via en udlægsforretning.

Pro Rate hæftelse: Kan også betegnes som forholdsmæssig hæftelsen. Denne hæftelsesform betyder at man hæfter for en andel af en gældspost. Hæftelsesformen ses ikke så ofte, men når den forekommer, er det ofte en partreders hæftelse for partrederiets gæld.

Hæfter to skyldnere proratarisk, kan kreditor kun kræve halvdelen af restancen hos hvert af medhæfterne. Det betyder, at hvis den ene part ikke kan betale sin del af gælden, må kreditor opgive at få denne halvdel af restancen.

De enkelte begreber står sjældent alene, hvilke også kun i få tilfælde giver mening. Derimod kombineres de ofte. De kombinationer som er mest anvendt er beskrevet nedenfor i forbindelse med de forskellige selskabsformer mv.

Kendte kombinationer af hæftelsesbegreberne

Enkelmandsfirma.

Den person, der driver enkeltmandsvirksomhed, hæfter for hele gælden og umiddelbart over for virksomhedens kreditorer. Personen hæfter ubegrænset og direkte, hvilket betyder, at indehaveren ikke først kan henvise virksomhedens kreditorer til at søge sig fyldestgjort i virksomhedens aktiver forud for indehaverens private aktiver.

Interessentskaber

Interessenterne hæfter personligt, solidarisk og principalt for interessentskabets forpligtelser. Den personlige og solidariske hæftelse udtrykkes i lov om visse erhvervsdrivende virksomheder § 2 som en personlig, ubegrænset og solidarisk hæftelse.

Hæftelsen antages at være såkaldt modificeret principal, hvorved forstås, at den enkelte deltager først kan afkræves det skyldige beløb, når dette har været afkrævet virksomheden (interessentskabet), dog i øvrigt afvejet efter de konkrete omstændigheder.

Sondringen mellem solidarisk og proratarisk hæftelse er udtryk for, hvor stor en del af det skyldige beløb, man hæfter for.

Kommanditselskab

I et kommanditselskab indgår to parter – Komplementarer og en eller flere kommanditister.

Komplementaren hæfter for virksomhedens gæld. Der er tale om personlig, solidarisk, principal og direkte hæftelse for den gæld, som kommanditselskabet har påtaget sig.

Kommanditisterne hæfter derimod begrænset, solidarisk subsidiært og indirekte for selskabets gæld, men alene i forhold til deres indskud. Formue, der er samlet i kommanditselskabet, er forbeholdt selskabskreditorerne og komplementarens private kreditorer kan derfor ligeså lidt som kommanditistens private kreditorer holde sig til de aktiver, der befinder sig i selskabet.

Aktie- og anpartsselskaber

Fælles for aktie- og anpartsselskaber er, at der drives erhvervsmæssig virksomhed, og ingen af deltagerne (aktionærer eller anpartshavere) hæfter personligt for selskabets forpligtelser. Hæftelsen er alene begrænset til den kapital, som deltagerne har indbetalt eller forpligtet sig til at indbetale i forbindelse med stiftelsen af selskabet.

Aktie- og anpartsselskaber under stiftelse

I tiden, inden selskabet er blevet registreret, hæfter de, der på selskabets vegne har påtaget sig forpligtelser eller medansvar herfor, personligt og solidarisk og ubegrænset. Når selskabet bliver registreret, overtager selskabet de forpligtelser, som følger af stiftelsesoverenskomsten, eller som er pådraget selskabet efter den konstituerende generalforsamling.

Partrederier

I partrederier hæfter de enkelte deltager i forhold til kreditorerne, personligt, direkte og pro rata. Partredernes særkreditorer kan foretage udlæg i partrederens anpart i skibet. Når en partreders skibsanpart overgår til en anden, hæfter den tidligere partreder kun for de forpligtelser, som påhvilede rederiet, da skibet skiftede ejer.

Andelsforeninger

Hæftelsen ved andelsforeninger er ikke lovreguleret. Hæftelsesform/er er bestemt i vedtægterne. Normalt hæfter deltagerne ikke personligt for foreningens gæld, men er begrænset i deres hæftelse til det beløb, de har betalt i kontingent eller indskud. Hæftelsen kan dog være udvidet i vedtægterne.

Fonde

For de forpligtelser, som indgås på fondens vegne, inden den er blevet registreret, hæfter de, der har indgået forpligtelsen eller har medansvar for det, solidarisk. Fonden overtager hæftelsen, når den er blevet registreret.

Europæiske økonomiske firmagrupper – EØFG

Firmagruppens medlemmer skal ikke indskyde kapital, men hæfter til gengæld ubegrænset og solidarisk for gruppens gældsforpligtelser af enhver art. Kreditorer skal dog først gøre deres krav gældende mod firmagruppen, inden de kan gøre kravet gældende mod den enkelte deltager, dvs. at deltagerne hæfter indirekte.

Subsidiær hæftelse på personskatteområdet

På personskatteområdet eksisterer der en særregel om at en ægtefælle hæfter for en restants gæld når restanten er insolvent, hvilket statueres ved en udlægsforretning der ender forgæves, når restanten kommer under betalingsstandsning eller erklæres konkurs. Her ud over skal følgende omstændigheder være til stede for at den subsidiære hæftelse indtræder:

gælden udgøres af personlige skatter

ægtefællerne skal være gift og samlevende pr. 31.12 i det år gælden opstår

forgæves udlæg er indenfor de sidste 6 måneder forsøgt hos kunden selv

ægtefællerne er samlevende på udlægstidspunktet

ægtefællerne er gift på udlægstidspunktet

Privat skifte

Ved privat skifte hæfter arvingerne først for afdødes gæld i det øjeblik, hvor boets aktiver deles eller anvender samtlige bomidler til dækning af gæld uden at opfylde eller sikre opfyldelsen af forpligtelser, der kan kræves dækket i boet. Hæftelsen omfatter også afdødes skat for forudgående år og mellemperioden. Arvingerne hæfter personligt og solidarisk.

Uskiftet bo

Efterlevende ægtefælle, der sidder i uskiftet bo, bliver personligt ansvarlig for førstafdødes forpligtelser. Den efterlevende ægtefælle hæfter således ikke alene med boets midler, men også med hvad pågældende selv ejer eller senere måtte erhverve. Efterlevende ægtefælle hæfter også for afdødes restskat samt eventuelle efterbetalingskrav og tillægsskat, jf. dødsboskattelovens § 88, stk. 2. Mellemperiodeskat og dødsboskat kommer her ikke på tale, da ægtefællen efter § 59 indtræder i afdødes skattemæssige stilling. Livsarvingerne hæfter ikke for førstafdødes gæld, og de har ingen rådighed over det uskiftede bo.

Særhæften:

En ægtefælle hæfter kun for de forpligtelser, der påhviler den pågældende, hvad enten de er opstået før eller under ægteskabet, og kun med sin egen bodel og eventuelt særeje.

Den anden ægtefælle kan naturligvis frivilligt påtage sig hæftelse for en sådan forpligtelse, men hæftelse kan ikke pålægges af andre.

Undtagelse til hovedreglen om særhæften er den subsidiære hæftelse som er beskrevet tidligere.

Hæftelse og RIM

Håndtering af hæftelse i løsningen beskrives i dette afsnit. Hæftelse er i høj grad relationen mellem fordringer, en eller flere kunder og kundens egen interne relation (virksomhed, person etc.). Håndtering af hæftelse er i dag en meget manuel proces, hvor sagsbehandleren i mange tilfælde undersøger sagen for relationer der kan indikere hæftelse. Det er derfor et oplagt område hvor der kan og skal forbedres særligt når der henses til den høje automatisering som forventes.

Oplysninger om hæftelse

Når en fordring modtages i inddrivelsen skal der, såfremt fordringshaver ønsker at inddrivelsen benytter sig af denne hæftelse, oplyses, hvem som hæfter for restancen, og i tilfælde at der er flere parter, hvordan de hæfter. Det er hensigten, at denne oplysning anvendes til at oplyse om, at der er flere hæftende parter vedrørende en fordring samt, hvordan de hæfter. Hvis der er tale om fordringer som knytter sig til et cvr.nr/se.nr. vil EFI hente hæftelsesforhold i Erhvervssystemet, herunder oplysninger om hæftelsesperioden for den enkelte hæfter.

Informationerne videresendes til DMI som er ansvarlig for håndtering af hæftelse

Bortfald (forældelse) af hæftelse

Er der flere hæftende parter til en fordring kan hæftelsen bortfalde over for en eller flere af disse, mens den bibeholdes over for andre. Der er derfor i løsningen behov for, at der for hver af de hæftende parter kan oprettes forældelsesdato på hæftelsen.

Skift i hæftelsen under inddrivelse

Når en fordring er oversendt til inddrivelse kan det ske, at en eller flere parter, som oprindeligt hæftede for denne, ikke længere hæfter. På samme måde kan det ske, at der kommer nye hæftende parter til, eller at en hæftende part erstattes med en anden.

Når hæftelsen skifter skal dette registreres i løsningen således informationen kan danne grundlag for den videre håndtering af kunden og restancen.

Se under situationsbestemt hæftelse vedr. ændring i den subsidiære hæftelse. Det er EFI som ved hvornår der skal ske skift i hæftelsen. EFI fortæller derfor DMI hvornår de forskellige skift skal ske, hvorefter DMI foretager den fornødne justering. DMI skal dog automatisk skifte fra reel til potentiel hæftelse når slutdatoen på den reelle hæftelse er nået.

Situationsbestemt hæftelse

I visse sammenhænge stilles der krav om at en række betingelser skal være til stede for at hæftelsen indtræder. Det gælder f.eks. vedr. den subsidiære hæftelse på personskatteområdet, hvor ægtefællen først hæfter for restancen, når en række betingelser om bl.a. bopæl, sambeskatning etc. er opfyldt.

EFI skal altså håndtere de betingelser, som ligger til grund for, om en hæftelse er til stede eller ej og registrere det i DMI. Et centralt område er f.eks. den subsidiære hæftelse på personskatteområdet. Der er dog en undtagelse, idet DMI automatisk skal ændre en reel hæftelse til potentiel hæftelse, se afsnit nedenfor.

Subsidiær hæftelse:

Ved modtagelse af fordringer (restskat, b-skat og tillægsskat) på en kunde, skal det undersøges i EFI om der skal registreres et yderligere hæftelsesforhold på fordringen.

Der skelnes mellem en potentiel, en reel og en sikkerheds hæftelse.

Hæftelsesforholdende modtages som hovedregel fra EFI og har en start- og en slutdato.

Potentiel hæftelse

Ved modtagelse af fordringer undersøges det i EFI, om der kan registreres en potentiel hæftelse på fordringen i DMI. Følgende betingelser skal være opfyldt:

Kunden er gift

Samlevende med ægtefællen

Ægtefællerne skal være gift og samlevende pr. 31.12 i det år gælden er opstået

Det potentielle hæftelsesforhold anvendes i forbindelse med modregning i overskydende skatter. der kan dog ikke på baggrund af en potentil hæftelse ske modregning i en ægtefælles overskydende skatter, men der skal gives besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, som er registreret som potentil hæfter. Er den overskydende skat under x kr.(parameterstyret) efter modregning til egne fordringer, skal der ikke gives besked til EFI. Jf. parameter ” Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.”

Reel hæftelse

Når EFI har konstateret, at betingelserne for den subsidiære hæftelse er til stede, skal det potentielle hæftelsesforhold erstattes af et reelt hæftelsesforhold. EFI skal give besked til DMI om ændringen.

Er der registreret en reel hæftelse på en/flere fordring/er, kan der ske modregning i en ægtefælles overskydende skat. Reglen trådte i kraft fra indkomståret 2007, hvilket medfører, at hvis der er en overskydende skat fra før 2007 skal der, når den overskydende skat ikke er under x kr. (parameterstyret - jf. Besked til EFI hvis overskydende skat ikke er under x kr.) efter modregning til egne fordringer, gives besked til EFI om, at der er en overskydende skat til udbetaling på en ægtefælle, hvor der er registreret en reel hæftelse. EFI sender på baggrund heraf en transport til ægtefællen.

Sikkerheds hæftelse:

Iflg. matrix for begrundelser for sikkerheds hæftelse, kan der indsættes en årsag til ændring fra reel til sikkerhedshæftelse:

Når EFI har konstateret, at der er sket en ændring i samlivet og den subsidiære hæftelse ikke længere kan benyttes, vil EFI give besked til DMI om at ændre hæftelsen fra reel til sikkerhed med årsag samlivsophævelse, hvis der overfor ægtefællen er foretaget et udlæg eller lign. som fortsat er gældende.

Hvis hæftelsesforholdet er registreret som potentiel, vil EFI give DMI besked om at indsætte en slutdato.

Hvis en kunde er registreret med en reel hæftelse og ægtefællen får en gældssanering og der er f.eks. er foretaget udlæg i kundens ejendom, skal den reelle hæftelse ændres til sikkerhed med årsag ægtefælle gældssaneret.

Ovenstående er eksempler på sikkerhedshæftelser.

Ændringer i den situationsbestemte hæftelse modtaget fra EFI:

Ændring fra potentiel til reel

Ændring fra reel til sikkerhed

Reel til reel (når der f.eks. gennemføres et nyt forgæves udlæg overfor den reelle hæfters ægtefælle)

sletning af potentiel/reel eller sikkerhed ved indsættelse af modtaget slutdato

Når slutdatoen for den reelle hæftelse er nået - jf. parameter ”automatisk skift af hæftelse fra reel til potentiel”, skal DMI ændre hæftelsen til potentiel. Startdatoen sættes til dagen efter slutdatoen for den reelle hæftelse.

Ændring i hæftelsesforholdet

Når der konstateres, at der er sket en ændring i hæftelsesforholdet, skal ændringen slå igennem i DMI. Om ændring kommer fra EFI eller opdages af DMI selv afhænger af det endelig design, men følgende ændringer kan der er tale om:

Indbetalinger

Når der modtages en indbetaling f.eks. i forbindelse med en lønindeholdelse, er det vigtigt, at denne konteres korrekt. I forhold til den kunde der indeholdes over for, er dette umiddelbart muligt, jf. de krav der stilles i relation til at holde styr på, hvilke restancer som er omfattet af en lønindeholdelse.

Noget andet er når indbetalingen konteres på en restancepost, hvor der er solidarisk hæftelse. I et sådant tilfælde er det centralt, at indbetalingen har virkning over for alle hæftende parter. Det kan dog ikke ske ved, at registrere indbetalingen direkte på alles konto. Der må snare anvendes en nedskrivning eller tilsvarende anonym justering, som kun indeholder en henvisning til, at det er en anden end lige præcis vedkommende, som har foretaget indbetalingen. Dermed også sagt, at der kun er tale om en restancepost, der afskrives på, men nedskrivningen har virkning over for alle hæftende parter.

Brug af hæftelsesoplysninger i EFI

Ex. v. Udlægsforretninger.

Når der skal gennemføres en udlægsforretning, er det hensigten, at der skal stilles oplysninger til rådighed for fogeden om de aktiver, som kunden ejer. I den sammenhæng er det vigtigt, at det er de rigtige aktiver, som vises. Er der tale om en enkeltmandsvirksomhed vises både ejerens private aktiver samt, de aktiver som er ”ejet” af virksomheden, uanset om vedkommende møder vedr. privat restance eller restance der relatere sig til virksomhedsdriften.

Er det derimod en af interessenterne i et interessentskab, som møder vedr. sin egen restance (f.eks. boligsikring), skal alene interessentens egen aktiver vises.

På den måde vil EFI altså gøre brug af hæftelsesoplysningerne til at kunne lave den rigtige forretningsløsning.

Ex. Information til sagsbehandleren.

I den daglige sagsbehandling har det stor betydning, at sagsbehandleren stilles tilstrækkelige informationer til rådighed. I forhold til et sammenhængende billede over kunden kan det være vigtigt, at kundens relationer til andre parter er kendt. Som eksempel kan nævnes, om vedkommende er interessent i et interessentskab, om vedkommende optræder som solidarisk hæfter for restanceposter, om vedkommende hæfter subsidiært for andres restancer etc. Oplysninger om den modsatte situation – hvor kunden har en medhæfter på egne fordringer - skal ligeledes stilles til rådighed for sagsbehandler. F.eks. visning af en mulig subsidiær hæfter (ægtefælle) på personskatteområdet.

Det bedst kendte eksempel på en kunde som er kendt i flere sammenhænge er en ejer af enkeltmandsvirksomheder. I realiteten er der tale om en og samme kunde som skal betale alle de restanceposter som opstår både i relation til kunden (boligsikring, personskat, underholdsbidrag etc.) og til enkeltmandsvirksomheden (moms, a-skat, punktafgifter etc.). I den relation er det helt centralt, at den samlede mængde af restanceposter er kendt for sagsbehandleren.

”Ukendte personer”.

I en række tilfælde kan der opstå den situation at en kunde som ikke er kendt i inddrivelsen hæfter for en restancepost. Særligt i forhold til en situationsbestemt hæftelse kan dette komme på tale. Det bedste eksempel er i relation til personskatteområdet og den subsidiære hæftelse. Når hovedkunden er at betragte som insolvent (og en række andre krav) kan den subsidiære hæftelse tages i anvendelse. Den subsidiært hæftende behøves ikke på dette tidspunkt at være kendt i inddrivelsen som kunde, men opstår alene som følge af at der nu er tilstrækkelige faktorer til stede til at gøre hæftelsen gældende.

Renteberegningsregel

Som udgangspunkt er der ens rente for alle fordringer der inddrives af RIM – renten fastsættes jf. rentelovens § 5, stk.1 og 2. Renten fastsættes herefter til en årlig rente der svarer til den fastsatte referencesats med et tillæg på 7 %. Den fastsatte referencesats er den officielle udlånsrente som Nationalbanken har fastsat henholdsvis den 1. januar og den 1. juli det pågældende år.

I inddrivelsen beregnes renten fra den første i måneden efter modtagelse af fordringen. Renten beregnes som dag til dag rente med en månedlig påligning. Der beregnes ikke renters rente, hvorfor der hverken skal beregnes renter af opkrævningsrenter eller inddrivelsesrenter. Der er fradragsret for betalte renter, hvilket betyder at betalte renter skal indberettes til SKATs personskattesystemer.

Indbetalinger herunder omkonterede beløb indgår i renteberegning med indbetalingsdatoen og ikke fra deres registreringstidspunkt. Dermed også sagt, at løsningen skal håndtere at en renteberegning kan ”rulle” tilbage for derefter at genberegne renten efter nye oplysninger (en ny indbetaling som har en indbetalingsdato der ligger før ”dags dato”, eller op- og nedskrivninger fra fordringshaver etc.). Tilsvarende stilles der krav om at renteberegningen kan foretages frem i tid. Dette anvendes bl.a. i sammenhæng med opgørelse af en betalingsordning, hvor renten forudberegnes for hele afdragsperioden.

Der er i lovgivningen åbnet mulighed for at skatteministeren kan fastsætte individuel rente på hver enkelt fordringstype, ligesom der i lovgivningen er angivet, at bøder ikke forrentes. Det betyder, at løsningen skal udvikles til at kunne håndtere forskellige rentesatser for forskellige fordringstyper. Endeligt kan fordringshaver medsende oplysning om renteberegningsmodel og satser vedr. en konkret fordring.

Ovenstående beskriver rentereglerne, som de ser ud, når et fælles inddrivelsessystem går i drift. For at imødegå eventuelle fremtidige ændringer på renteområdet skal løsningen udvikles til, at kunne håndtere forskellige rentesatser og beregningsmodeller på tværs af fordringsmassen, fordringshaverne og indsatstyperne. Nedenfor er der skitseret en række eksempler, som må forventes kunne komme på tale. Eksemplerne er ikke udtømmende men er alle fremført med henblik på at illustrere den variation, der kræves af løsningen.

Model 1: Der beregnes rente med x % fra dag til dag med månedlig tilskrivning. Der beregnes ikke renters rente. (DVS der bliver ikke beregnet rente af rentefordringer)

Model 2: Der beregnes rente med x % pr. påbegyndt måned fra den første i måneden efter modtagelsesn af fordringen. Der beregnes ikke renters rente. (Dvs. der bliver ikke beregnet rente af rentefordringer).

Model 3: Der beregnes rente med x% fra dag til dag, incl renters rente. Det betyder, at der vil blive beregnet rente af tilskrevne renter.

Model 4: Der beregnes rente med x% pr. påbegyndt måned fra den første i måneden efter modtagelsen af fordringen, incl. rentes rente. Det betyder, at der vil blive beregnet rente af tilskrevne renter.

Der kan beregnes forskellig rente vedr. samme fordringstype modtaget fra 2 eller flere fordringshavere. For eksempel kan en fordringshaver angive en rentesats for en fordringstype, hvorimod en anden fordringshaver kan angive en anden rentesats for samme fordringstype.

Beregning af renten på fordringsnivea efter en af ovennævnte modeller.

Anvendelsen af en rentesats på en fordringstype for en given periode og en anden rentesats for samme fordringstype i en anden perioden.

Løsningen skal kunne håndtere forskellige rentemodeller og rentesatser for forskellige fordringstyper.

Der skal kunne indsættes rentestop, f.eks. i forbindelse med bobehandling og annullering af rentestop.

Vedr. opkrævningsrfordringer som bliver sendt til inddrivelse før SRB, vil renteberegningen vedr. inddrivelsesrenter ske fra SRB.

Ydelsestyper i NemKonto

Det skal være muligt at oprette, slette og ændre de udbetalingstyper (som i NemKonto hedder ydelsestyper) som ligger til grund for modregningen herunder at de er fuldt fritaget for modregning. Samtidigt skal det være muligt at registrerer hvilke fordringer der kan modregnes i en given udbetalingstype.